Проект
Вноситься народними депутатами України
Южаніною Н.П., Остріковою Т.Г., Євлаховим А.С., Антоніщаком А.Ф., Горватом Р.І., Іщенко В.О., Кірш О.В., Герега О.В., Ничипоренко В.М., Фріз І.В., Денисенко В.І., Матузко О.О., Кудлаєнком С.В., Гончаренком О.О., Усовим К.Г., УрбанськиймО.І., Загорієм Г.В., Андрієвським Д.Й., Куніциним С.В., Севрюковим В.В., Насаликом І.С., Курило В.С., Онуфриком Б.С., Шверк Г.А., Найємом М.М., Чубаровим Р.А., Черненком О.М., Гопко Г.М., Ар'євим В.І., Князевичем Р.П., Герасимовим А.В., Юринець О.В., Мацолою Р.М., Недавою О.А., Мусієм О.С., Матейченком К.В., Дубневичем Б.В., Безбахом Я.Я., Луценко І.С., Галасюком В.В., Вовком В.І., Долженковим О.В., Воропаєвим Ю.М., Папієвим М.М., Кулініемч О.І., Мартовицьким А.В., Нечаєвим О.І., Мірошниченком Ю.Р., Морокою Ю.М., Гусаком В.Г., Мирним І.М., Скориком М.Л., Німченком В.І., Шурмою І.М., Литвином В.М., Петренком О.М., Люшняком М.В., Лівіком О.П., Палатним А.Л., Паламарчуком М.П., Побером І.М., Сугоняком О.Л., Капліним С.М., Тімішем Г.І., Макар'яном Д.Б., Пацканом В.В., Геращенко І.В., Мушаком О.П., Томенком М.В., Кутовим Т.В., Кривенком В.В., Співаковським О.В., Кужель О.В., Кириленком І.Г., Абдулліним О.Р., Рябчиним О.М., Шкрум А.І., Івченком В.Є., Євтушком С.М., Тарасюком Б.І., Святашем Д.В., Порошенком О.П., Атрошенком В.А., Артеменком А.В., Вінником І.Ю., Дмитренком О.М., Демчаком Р.Є., Матвієнком А.С., Луценком Ю.В., Курячим М.П., Мельничуком І.І., Шиньковичем А.В., Фірсовим Є.П., Алєксєєвим С.О., Березенкмо С.І., Шпеновим Д.Ю., Гєллєром Є.Б., Грановським О.М., Вілкулом О.Ю., Кобцевим М.В., Лубінцем Д.В., Купрієм В.М., Дубініним О.І., Дехтярчуком О.В., Дідичем В.В., Яринічем К.В., Кубівим С.І., Єфімовим М.В., Гуляєвим В.О., Рибаком І.П., Третьяковим О.Ю., Денисенком А.С., Чижмарем Ю.В., Романюком В.М.

Закон України 
Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо податкової лібералізації 
__________________________________________________
Верховна Рада України п о с т а н о в л я є:
I. Внести до Податкового кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2011 р., № 13—17, ст. 112) такі зміни:
1. Пункт 1.1. статті 1 після слів “повноваження і обов’язки їх посадових осіб під час” доповнити словами “надання сервісних послуг платникам податків та”.
2. У статті 12: 
1) у підпункті 12.3.5 пункту 12.3 слова “та акцизного податку в частині реалізації суб’єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів” виключити;
2) підпункт 12.4.4 підпункту 12.4 виключити;
3. У пункті 14.1 статті 14:
1) підпункт 14.1.6 викласти в такій редакції:
“14.1.6. акцизний склад - спеціально обладнані приміщення на обмеженій території (далі - приміщення), розташовані на митній території України, де під контролем постійних представників контролюючого органу розпорядник акцизного складу провадить свою господарську діяльність шляхом вироблення, оброблення (перероблення), змішування, розливу, пакування, фасування, зберігання, одержання чи видачі спирту етилового, горілки та лікеро-горілчаних виробів, пального (крім скрапленого газу природного, бензолу, метанолу та біодизелю). 
До акцизних складів також відносяться морські та річкові термінали, що призначені для навантаження-розвантаження та/або зберігання пального.
Приміщення відокремлених підрозділів розпорядника акцизного складу, які використовуються ним виключно для пакування, фасування, зберігання, одержання чи видачі маркованих марками акцизного податку горілки та лікеро-горілчаних виробів, пального, відвантажених з акцизного складу, а також для здійснення оптової та/або роздрібної торгівлі відповідно до отриманої розпорядником акцизного складу ліцензії, не є акцизним складом”;
2) у підпунктах 14.1.37, 14.1.112, 14.1.128, 14.1.150 слова “гірничодобувного” замінити словами “гірничого”;
3) підпункт 14.1.49 викласти в такій редакції:
“14.1.49. дивіденди – платіж у грошовій формі та/або у відмінній від грошової формі (в тому числі реінвестиція), що здійснюється юридичною особою - емітентом корпоративних прав, інвестиційних сертифікатів чи інших цінних паперів на користь власника таких корпоративних прав, інвестиційних сертифікатів та інших цінних паперів, що засвідчують право власності інвестора на частку (пай) у майні (активах) емітента, у зв'язку з розподілом частини його чистого прибутку або нерозподіленого прибутку минулих років, розрахованого за правилами бухгалтерського обліку. 
При цьому для цілей застосування цього Кодексу виплатою дивідендів також визнається:
платіж, який здійснюється державним некорпоратизованим, казенним чи комунальним підприємством на користь відповідно держави або органу місцевого самоврядування у зв'язку з розподілом частини прибутку такого підприємства;
платіж, який виплачується платником податку його власнику (власникам) або пов’язаним особам (не у зв’язку із оплатою товарів, робіт, послуг, виплатою роялті тощо), та який за своєю суттю є розподілом прибутку, але без оформлення його у вигляді виплати дивідендів;
здійснення інвестицій за кордон;
кошти або майно, які повертаються власнику корпоративних прав, емітованих юридичною особою, після повної і кінцевої ліквідації такої юридичної особи - емітента, або в разі зменшення розміру статутного капіталу такої особи у сумі, що перевищує вартість придбання акцій, часток, паїв;
безповоротна фінансова допомога, що надається фізичній особі, кредиторська заборгованість фізичної особи, в тому числі за товарним кредитом, на дату визнання такої заборгованості безнадійною”;
4)  підпункт 14.1.54  доповнити підпунктом “з” такого змісту:
“з) виплати в грошовій чи матеріальній формі без ідентифікації особи, на користь якої здійснюються такі виплати”;
5) доповнити підпунктом 14.1.601  такого змісту:
“14.1.601. Єдиний реєстр акцизних накладних - реєстр відомостей щодо акцизних накладних, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками акцизного податку електронними документами”;
6) підпункт 14.1.71 доповнити абзацами другим і третім такого змісту:
“Ринкова ціна - це домінуюча на ринку у відповідному часовому відрізку ціна на товар (послуги, роботи), що виплачується за нього в процесі купівлі-продажу незалежно від індивідуальних витрат виробників на його виробництво і реалізацію.
Для визначення звичайної ціни товару (робіт, послуг) використовується інформація про укладені на момент продажу такого товару (роботи, послуги) договори з ідентичними (однорідними) товарами (роботами, послугами) у співставних умовах. Зокрема, враховуються такі умови договорів, як кількість (обсяг) товарів (наприклад, обсяг товарної партії), строки виконання зобов'язань, умови платежів, звичайних для такої операції, а також інші об'єктивні умови, що можуть вплинути на ціну. При цьому умови договорів на ринку ідентичних (у разі їх відсутності - однорідних) товарів (робіт, послуг) визнаються співставними, якщо відмінність між такими умовами суттєво не впливає на ціну, або може бути економічно обґрунтована. При цьому враховуються звичайні при укладанні угод між непов'язаними особами надбавки чи знижки до ціни. Зокрема, але не виключно, враховуються знижки, пов'язані з сезонними та іншими коливаннями споживчого попиту на товари (роботи, послуги), втратою товарами якості або інших властивостей; закінченням (наближенням дати закінчення) строку зберігання (придатності, реалізації); збутом неліквідних або низьколіквідних товарів; маркетинговою політикою, у тому числі при просуванні товарів (робіт, послуг) на ринки; наданням дослідних моделей і зразків товарів з метою ознайомлення з ними споживачів;.
У зв'язку з цим абзаци другий – шостий вважати відповідно абзацами четвертим - восьмим;
7) у підпункті 14.1.112 слово “видобутку” замінити словом “видобування”;
8) у підпункті 14.1.128 слово “гірничодобувним” замінити словом “гірничим”, а слово “гірничодобувному” замінити словом “гірничому”;
9) доповнити підпунктом 14.1.1411 такого змісту:
“14.1.1411. пальне - нафтопродукти, скраплений газ, паливо моторне альтернативне, паливо моторне сумішеве, речовини, що використовуються як компоненти моторних палив, інші товари, зазначені у підпункті 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 цього Кодексу”;
10) у підпункті 14.1.150 слова “за виключенням агломерації/грудкування руди з термічною обробкою, агломерацію та збагачення фізико-хімічними методами” виключити;
11) доповнити підпунктом 14.1.1581 такого змісту:
“14.1.1581. податковий консультант – фізична особа чи юридична особа, яка здійснює діяльність податкового консультування на підставах та в порядку, передбачених законом.
Діяльність податкового консультанта – незалежна професійна діяльність  щодо надання платнику податків передбачених законом видів послуг”;
12) абзац двадцять сьомий підпункту 14.1.159 пункту 14.1 викласти в такій редакції:
 “У разі коли частка володіння корпоративними правами кожної особи в наступній юридичній особі в ланцюгу становить не менше 20 відсотків, усі особи такого ланцюга є пов'язаними (незалежно від результатів множення)”;
13) підпункт 14.1.170 доповнити реченням такого змісту: “Різновидом податкової знижки є податкова соціальна знижка, яка надається без документального підтвердження витрат”;
14) підпункт 14.1.212 доповнити абзацом другим такого змісту:
“Реалізація пального для цілей розділу VI цього Кодексу - будь-які операції з передачі (відпуску, відвантаження) пального на митній території України на підставі договорів купівлі-продажу, міни, поставки, дарування, комісії, доручення (в тому числі передача на комісійну/довірчу реалізацію), поруки, інших господарських та цивільно-правових договорів або за рішенням суду, іншого компетентного державного органу чи органу місцевого самоврядування, за плату (компенсацію) або без такої, які передбачають перехід права власності або права розпорядження, а також (відпуск, відвантаження) пального на підставі договорів про виробництво із сировини замовника. Не вважається реалізацією пального операції з передачі (відпуску, відвантаження) пального на митній території України на підставі договорів зберігання”.
У зв'язку з цим абзац другий вважати абзацом третім;
15) підпункт 14.1.224 викласти в такій редакції:
“14.1.224. розпорядник акцизного складу - суб'єкт господарювання, який одержав ліцензію на право виробництва спирту етилового, алкогольних напоїв, зареєстрований платником акцизного податку, а для пального здійснює виробництво пального, або є портовим оператором нафтових морських чи річкових терміналів, що призначені для навантаження-розвантаження та/або зберігання пального”;
        16) у абзаці шостому підпункту 14.1.225 слова “відчуження в інший спосіб права” замінити словами “відчуження в інший спосіб прав на об’єкт права”;
17) підпункт 14.1.226 викласти в такій редакції:
“14.1.226. самозайнята особа - платник податку, який є фізичною особою - підприємцем або провадить індивідуальну чи незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є найманим працівником в межах такої підприємницької, індивідуальної чи незалежної професійної діяльності.
Незалежна професійна діяльність – діяльність фізичної особи, право зайняття якою засвідчується документом, визначеним спеціальним законом щодо провадження такої діяльності (діяльність приватних нотаріусів, адвокатів, аудиторів, арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів), оцінщиків, податкових консультантів тощо), а також зайняття науковою, літературною, артистичною, художньою, освітньою, викладацькою, релігійною (місіонерською) діяльністю за умови, що така особа не є найманим працівником або фізичною особою - підприємцем в межах такої діяльності та використовує найману працю не більш як чотирьох фізичних осіб.
Індивідуальна діяльність – діяльність фізичної особи зі здійснення роздрібної торгівлі на ринках та інших призначених для торгівлі місцях, надання побутових послуг населенню, зайняття традиційними народними промислами за умови, що вона займається такою діяльністю особисто (без використання найманої праці), не є найманим працівником в межах такої діяльності та не є підприємцем”;
18) доповнити підпунктом 14.1.2261  такого змісту:
“14.1.2261. сервісне обслуговування платників податків - консультації, методологічна допомога в заповненні декларацій та форм звітності, приймання звітності, накопичення та обробка податкової інформації”;
19) підпункт 14.1.263 викласти в такій редакції “14.1.263. членами сім'ї фізичної особи першого ступеня споріднення вважаються її  чоловік або дружина, батьки, діти, у тому числі усиновлені, онуки, дід, баба, рідні брати та сестри”;
20) доповнити підпунктами 14.1.271 – 14.1.275 такого  змісту:
“14.1.271. адміністратор Електронного кабінету платника податків – центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, або державне підприємство, що належить до сфери відання такого центрального органу виконавчої влади, відповідальне за організацію робіт з розробки програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків, за виконання всіх етапів життєвого циклу програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків, впровадження, функціонування, оновлення, модифікацію, усунення помилок, забезпечення цілісності та автентичності вихідного програмного коду Електронного кабінету платника податків, а також за безпосереднє щоденне адміністрування Електронного кабінету платника податків;
14.1.272  документ для цілей статті 421 цього Кодексу – документ, створений на папері та/або в електронній формі з дотриманням вимог законів України “Про електронні документи та електронний документообіг” та “Про електронний цифровий підпис”, складання та/або подання та/або надіслання якого передбачається цим Кодексом, нормативно-правовими актами, прийнятими у зв’язку із цим Кодексом, та/або пов'язане із реалізацією прав та обов’язків платника податків та/або контролюючих органів згідно із положеннями цього Кодексу, у тому числі, але не виключно, податкова звітність, податкова накладна, заява, скарга, звернення, заперечення, запит, реєстри, розрахунки та інші документи платника податків, а також рішення контролюючого органу щодо визначення грошових зобов’язань, податкового боргу, застосування пені, штрафів, про опис майна у податкову заставу, про адміністративний арешт майна, щодо призначення проведення та оформлення результатів перевірок, щодо ходу та результатів розгляду заяв, скарг, звернень, заперечень та запитів, повідомлення, витяги та/або  виписки з баз даних контролюючих органів щодо платника податків.
Незалежно від форми (паперова або електронна) документ має містити всі обов’язкові реквізити, передбачені цим Кодексом або іншими законами України та чинними національними стандартами з урахуванням особливостей, встановлених цим Кодексом;
14.1.273. електронна ідентифікація – процес використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи;
14.1.274. Електронний кабінет платника податків – це персональне автоматизоване робоче місце платника податків, робота в якому здійснюється он-лайн (через мережу Інтернет у режимі реального часу) без використання спеціально встановленого клієнтського застосування.
Електронний кабінет платника податків є захищеним, персоналізованим та безпечним електронним сервісом, який забезпечує безконтактну взаємодію платників податків та контролюючих органів з використанням сучасних інформаційно-комунікаційних технологій з питань, що виникають у зв’язку із реалізацією прав та обов’язків платника податків та/або контролюючого органу, визначених цим Кодексом;
14.1.275. помилка у програмному забезпеченні, у вихідному програмному коді для цілей статті 421 цього Кодексу - некоректна робота програмного забезпечення, яка змушує його виробляти неправильний або несподіваний результат, або призводить до непередбачених режимів роботи”.
4. Пункт 18.1 статті 18 доповнити реченням такого змісту:
“Податковим агентом вважається також особа, яка здійснює виплату в грошовій чи матеріальній формі без ідентифікації особи, на користь якої здійснюється така виплата”.
5. Перше речення пункту 19.1 статті 19 доповнити словами “податкового консультанта, що може бути  юридичною або фізичною особою”.
6.  У статті191:
1) підпункт 191.1.1. доповнити словами “за процедурами визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”;
2) підпункт 191.1.6. доповнити словами “за процедурами визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”;
3) у підпункті 191.1.7 слова “проводять диференціацію платників податків” виключити;
4) у підпункті 191.1.25. слова “затверджують порядки, інструкції, положення, форми розрахунків, звітів, декларацій, інших" замінити словами "надають пропозиції щодо нормативних”;
5) підпункт 191.1.26 виключити;
6) підпункт 191.1.27 викласти в такій редакції:
“191.1.27. реалізують впровадження та технічне супроводження інформаційно-телекомунікаційних систем і технологій, автоматизацію процедур, зокрема, в межах компетенції та за процедурами, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, здійснюють контроль за повнотою та правильністю виконання митних формальностей, впроваджують електронні сервіси для суб'єктів господарювання”;
7) підпункти 191.1.31, 191.1.40, 191.1.41 виключити.
7. Доповнити статтею 192 такого змісту:
“Стаття 192. Функції центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики в частині забезпечення формування та реалізації податкової політики
192.1. Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, в частині забезпечення формування та реалізації податкової політики виконує такі функції:
192.1.1. здійснює загальне керівництво, контроль та координацію діяльності контролюючих органів;
192.1.2. затверджує процедури, регламенти, порядки, інструкції, положення, форми розрахунків, звітів, декларацій, інших документів з питань, що належать до компетенції контролюючих органів;
192.1.3. прогнозує, аналізує надходження податків, зборів, платежів, визначених Податковим та Митним кодексами України, Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування", джерела податкових надходжень, вивчає вплив макроекономічних показників, законодавства, угод про вступ до міжнародних організацій, інших міжнародних договорів України на надходження податків, зборів, платежів, надає пропозиції щодо збільшення їх обсягу та зменшення втрат бюджету;
192.1.4. забезпечує розвиток, організує впровадження та технічне супроводження інформаційно-телекомунікаційних систем і технологій, автоматизацію процедур, зокрема, контроль за повнотою та правильністю виконання митних формальностей, організовує впровадження електронних сервісів для суб'єктів господарювання контролюючими органами;
192.1.5. узагальнює практику застосування законодавства з питань оподаткування, законодавства з питань сплати єдиного внеску, розробляє проекти нормативно-правових актів;
192.1.6. організовує інформаційно-аналітичне забезпечення, включаючи визначення форм та обсягів податкового і митного контролю, та автоматизацію процесів адміністрування контролюючими органами;
192.1.7. забезпечує виконання функцій та повноважень, покладених на підрозділи Служби фінансових розслідувань;
192.1.8. затверджує процедури та регламенти функціонування баз даних, що належать до компетенції контролюючих органів;
192.1.9. видає узагальнюючі податкові консультації відповідно до цього Кодексу”.
8. У пункті 20.1  статті 20:
1) абзац перший пункту 20.1 викласти в такій редакції:
“20.1. Контролюючі органи, крім державних податкових інспекцій, що здійснюють виключно функції сервісного обслуговування платників податків, мають право:”;
2) підпункт 20.1.6 пункту 20.1 статті 20 доповнити словами  “виключно в межах  предмету відповідної перевірки”;
3) підпункті 20.1.20 після слів “Єдиного реєстру податкових накладних” доповнити словами “Єдиного реєстру акцизних накладних”;
4) підпункт 20.1.42  викласти в такій редакції:
"20.1.42. проводити аналіз з метою забезпечення виконання функцій, визначених цим Кодексом";
5) підпункти 20.1.43 і 20.1.44 викласти в такій редакції:
“20.1.43 здійснювати перевірку операцій з використання коштів неприбуткових організацій;
20.1.44 здійснювати перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податку на прибуток підприємств. Така перевірка проводиться на підставі даних, визначених платником податків у фінансовій звітності, та документів платника податків щодо прийняття рішення про розподіл прибутку, виплату дивідендів, розрахунку прирівняних до розподілу прибутку платежів і операцій. Проведення перевірки правильності ведення бухгалтерського обліку та/або правильності і повноти визначення фінансового результату до оподаткування згідно з бухгалтерським обліком та/або формування показників фінансової звітності забороняється”.
9. У статті 39:
1)  у  пункті 39.2:
у підпункті 39.2.1: 
у підпункті 39.2.1.3:
абзац перший доповнити словами “з використанням діапазону цін на такі товари, що склалися на товарній біржі”;
абзац другий викласти в такій редакції:
“Зазначений діапазон цін використовується лише у разі можливості забезпечення зіставності комерційних та фінансових умов контрольованої операції з умовами операцій на такій біржі. У разі неможливості застосування біржових котирувань для цілей встановлення відповідності умов операцій,  визначених в цьому підпункті, принципу “витягнутої руки” платник податків має право використовувати методи згідно підпунктів 39.3.1.1 - 39.3.1.5 на основі інших джерел інформації, зазначених у підпункті 39.5.3.1  цього Кодексу. Перелік товарів, що мають біржове котирування визначається Кабінетом Міністрів України. Діапазон цін розраховується згідно з порядком, визначеним в абзаці четвертому підпункту 39.3.2.3 цієї статті, на підставі біржових котирувань відповідного  товару за декаду, що передує проведенню контрольованої операції”;
абзац п’ятий перед словом "інформація" доповнити словом "Така";
абзац другий підпункту 39.2.1.7 викласти в такій редакції: 
“чистий річний дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) платника податків, що визначається за даними фінансової звітності, перевищує 50 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік”;
підпункт 39.2.2 доповнити підпунктом 39.2.2.8 такого змісту:
“39.2.2.8. Аналіз контрольованих операцій проводиться щодо кожної окремої контрольованої операції або сукупності контрольованих операцій у разі, коли такі операції є настільки взаємопов'язаними або безперервними, що не можуть бути обґрунтовано оцінені окремо, та здійснюються платником податків як єдиний комплекс операцій в межах своєї господарської діяльності.
Сукупність контрольованих операцій може включати операції платника податків з декількома контрагентами у випадку, якщо такі операції відповідають критеріям, визначеним в цьому підпункті”; 
2) підпункт 39.3.2 доповнити підпунктами 39.3.2.8 - 39.3.2.10 такого змісту:
“39.3.2.8. Для цілей визначення ринкового діапазону рентабельності при розрахунку значення відповідних показників використовується фінансовий результат, отриманий непов’язаними особами у зіставних операціях, а в разі відсутності таких операцій -  фінансовий результат юридичних осіб, діяльність яких зіставна з діяльністю платника податків в межах контрольованої операції. 
39.3.2.9. Під час визначення ринкового діапазону рентабельності для цілей застосування методів, зазначених у підпунктах 39.3.1.2-39.3.1.4 цього Кодексу використовується:  
інформація про зіставні неконтрольовані операції згідно підпункту «а» підпункту 39.5.3.1 цього Кодексу, які відбулись протягом звітного податкового періоду (року), в якому була здійснена контрольована операція;
або
інформація згідно підпункту "б" підпункту 39.5.3.1 цього Кодексу за три податкових періоди (роки), що передують податковому періоду (року) здійснення контрольованої операції.
При використанні трьох податкових періодів (років) розраховується середньозважене значення відповідного показника рентабельності за всі такі роки для кожної зіставної операції (зіставної юридичної особи).
39.3.2.10. При розрахунку показника рентабельності щодо окремої контрольованої операції (сукупності контрольованих операцій) для визначення операційних витрат та доходів, які безпосередньо пов’язані з такою операцією, використовується найбільш обґрунтований механізм розподілу, який  відповідає суті контрольованої операції та характеру понесених витрат чи отриманих доходів.
Для цілей цього підпункту операційні витрати та доходи визначаються за даними фінансової звітності”;
3) в абзаці другому підпункту 39.4.2 пункту 39.4 слова та цифру "обсяг контрольованих операцій яких з одним контрагентом перевищує 5 млн. гривень (без урахування податку на додану вартість)" замінити словами "господарські операції яких відповідають критеріям контрольованих операцій згідно вимог цього Кодексу”;
4) у пункті  39.5:
у підпункті 39.5.4:
підпункт 39.5.4.2 доповнити новими абзацами такого змісту:
”У разі проведення самостійного коригування, платник податків має право провести коригування, розрахувавши свої податкові зобов’язання відповідно:
максимальному значенню ринкового діапазону цін/рентабельності, якщо ціна/показник рентабельності знаходиться вище ринкового діапазону;
мінімальному значенню ринкового діапазону цін/рентабельності, якщо ціна/показник рентабельності знаходиться нижче ринкового діапазону”;
доповнити підпунктом 39.5.4.3:
“39.5.4.3. Якщо відповідний показник рентабельності контрольованої операції знаходиться нижче ринкового діапазону, платник податків має право отримати від контрагента - сторони контрольованої операції компенсаційний платіж у грошовій формі з метою забезпечення відповідності умов контрольованої операції принципу “витягнутої руки”;      
у підпункті 39.5.5:
перше речення підпункту 39.5.5.1 викласти в такій редакції: 
“39.5.5.1. У разі коли сторона контрольованої операції-нерезидент провела коригування своїх податкових зобов’язань, оскільки умови операції не відповідали принципу “витягнутої руки”, інша сторона-платник податків має право на відповідне коригування своїх податкових зобов’язань виходячи з умов, що відповідають принципу “витягнутої руки”;
підпункт 39.5.5.2 викласти в такій редакції:
“39.5.5.2. Пропорційне коригування проводиться в порядку і на умовах, що передбачаються міжнародними договорами України про усунення подвійного оподаткування”;
 підпункти 39.5.5.3 - 39.5.5.11  виключити.
10. Абзац другий пункту 41.1 статті 41 замінити трьома абзацами такого змісту:
“У складі контролюючих органів діють: 
центральний рівень – центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику;
регіональний рівень – Національний офіс по роботі з великими платниками податків, міжрегіональні та регіональні органи (офіси) в Автономній Республіці Крим, містах Києві та Севастополі, областях з функціями податкового контролю та адміністрування податків та зборів;
 місцевий рівень - державні податкові інспекції (центри обслуговування платників податків), що здійснюють виключно функцію сервісного обслуговування платників податків, митниці”.
11. Доповнити статтею 421 такого змісту:
“Стаття 421. Електронний кабінет платника податків
421.1. Електронний кабінет платника податків створюється та   функціонує за такими принципами:
1)	 прозорість, що означає обов’язкову публікацію технічного завдання на розробку програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків, відкритого вихідного програмного коду поточної версії програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків та всіх змін до нього, настанова для програміста та адміністратора на офіційному веб-сайті адміністратора Електронного кабінету платника податків із забезпеченням цілісності та автентичності вихідного програмного коду; 
2)	контрольованість, що означає можливість незалежної перевірки платником податків коректності роботи Електронного кабінету платника податків на базі спеціально створеного тестового майданчику на веб-сайті адміністратора Електронного кабінету платника податків, включаючи перевірку відповідності вихідного програмного коду поточної версії програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків даним, опублікованим на офіційному веб-сайті адміністратора Електронного кабінету платника податків; відсутності помилок у програмному забезпеченні, у вихідному програмному коді та/або відхилень алгоритмів вихідного програмного коду від завдань, закріплених в технічному завданні на його розробку; перевірку несанкціонованого втручання у роботу програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків, що означає порушення цілісності та автентичності вихідного програмного коду;
3)	інтеграція із системами, що використовуються платниками податків, що означає наявність API програмного інтерфейсу для електронного обміну даними (EDI  - Electronic data interchange);
4)	своєчасність усунення помилок, що означає публікацію на веб-сайті адміністратора Електронного кабінету платника податків реєстру помилок, виявлених платниками податків, перевірку таких повідомлень та усунення помилок у встановлені цим Кодексом строки;
5)	автоматичність, що означає повну автоматизацію процесів створення, прийняття, оброблення, зберігання податкових документів, оброблення та відображення даних (показників) податкових документів та даних податкового обліку платника податків;
6)	зручність, що означає зрозумілий для платника податків інтерфейс електронного сервісу, який забезпечує доступ до будь-яких даних про такого платника податків та/або податкових документів стосовно такого платника податків он-лайн (через мережу Інтернет у режимі реального часу); 
7)	доступність, що означає безоплатне користування базовими сервісами всіма без виключення платниками податків. Користування додатковими сервісами є оплатним відповідно до положень чинного законодавства України щодо надання адміністративних послуг;
8)	спрощення взаємодії платників податків та контролюючого органу та прискорення документообігу між ними;
9)	здійснення автоматичної фіксації дати і часу відправки, отримання документів через Електронний кабінет платника податків та будь-якої зміни даних, доступних в Електронному кабінеті платника податків, за допомогою електронних позначок часу. Інформація щодо дати і часу надсилання та отримання документів, іншої кореспонденції, із ідентифікацією відправника та отримувача зберігається безстроково і може бути отримана через Електронний кабінет платника податків у вигляді електронного документу;
10)	збереження за платниками податків під час використання Електронного кабінету платника податків усіх прав та можливостей, передбачених цим Кодексом;
11)	заборона на створення обмежень у функціонуванні та/або можливостей використання платниками податків Електронного кабінету платника податків, що передбачені цим Кодексом.
 421.2. Електронний кабінет платника податків забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов’язків згідно з цим Кодексом та прийнятих у зв’язку із ним нормативно-правових актів, зокрема:
1)	перегляду в режимі реального часу всієї інформації з баз даних стосовно платника податків, що ведуться контролюючими органами, включаючи дані оперативного обліку податків та зборів (в тому числі дані карток особових рахунків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, а також одержання документу у вигляді витягу та/або виписки із таких баз даних, який формується автоматично на відповідний запит платника податків;
2)	проведення звірення розрахунків платників податків з Державним та місцевими бюджетами, а також одержання документу, що підтверджує стан розрахунків, який формується автоматично на відповідний запит платника податків;
3)	управління сумами помилково та/або надміру сплачених грошових зобов’язань відповідно до положень цього Кодексу; 
4)	автоматичного визначення обов’язкових для заповнення та подання форм податкової звітності та рахунків для сплати податків і зборів конкретного платника податків;
5)	заповнення, перевірку та подання податкової звітності;
6)	реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних;
7)	доступу платників податків до системи електронного адміністрування податку на додану вартість в розрізі поточних значень всіх показників формули, передбачених п. 2001.3 статті 2001 цього Кодексу в режимі перегляду у реальному часі та доступу до даних Єдиного реєстру податкових накладних, включаючи можливість формування, перевірки та підтвердження податкових накладних, складених платником податку чи його контрагентами за вчиненими між ними правочинами, для цілей формування податкового кредиту платником податків, перевірки та визначення дати і часу реєстрації таких накладних та/або розрахунків коригування, а також перегляд інформації про незареєстровані податкові накладні та/або розрахунки коригування до них, подані на реєстрацію платником податку, із зазначенням причини відмови у їх реєстрації;
8)	оперативне інформування платників податків щодо призначення, ходу та результатів перевірок, передбачених цим Кодексом, а також забезпечення можливості адміністративного оскарження рішень контролюючих органів за результатами перевірок;
9)	інформування щодо статусу контрагентів за публічно доступними даними інформаційних ресурсів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, включаючи надання інформації про контрагентів платника податків, щодо яких прийнято рішення про ліквідацію юридичної особи, про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість, або яких притягнуто до відповідальності за порушення законів з питань оподаткування (виключно після остаточного узгодження санкцій та зобов’язань);
10)	взяття на облік, зняття з обліку, переходу на спеціальні режими оподаткування та інших реєстраційних дій;
11)	подання повідомлення про виявлені помилки в роботі Електронного кабінету платника податків;
12)	забезпечення взаємодії платників податків з контролюючими органами з інших питань, передбачених цим Кодексом.
 421.3. Всі права на програмне забезпечення Електронного кабінету платника податків належать державі.
 421.4. Платники податків та контролюючі органи мають доступ до Електронного кабінету платника податків на правах користувача, без права адміністрування програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків.
 421.5. Платник податку стає користувачем Електронного кабінету платника податків після проходження реєстрації та електронної ідентифікації безпосередньо в Електронному кабінеті платника податків. З дати укладання договору між платником податків та контролюючим органом про електронний документообіг (який укладається в електронному вигляді через Електронний кабінет платника податків шляхом його підписання платником податків) вся взаємодія контролюючого органу з платником податків, крім документальних перевірок, здійснюється виключно через Електронний кабінет платника податків.
421.6. Платник податків може отримати будь-який документ, який має бути виданий контролюючим органом згідно з  законодавством України, або  будь-яку  інформацію з баз даних контролюючого органу щодо такого платника податків у вигляді витягу та/або виписки через Електронний кабінет платника податків. При цьому, документ, включаючи витяг та/або виписку, формується автоматично на запит платника податків і містить електронний підпис або аналог власноручного підпису або підпис, прирівняний до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", посадової особи контролюючого органу, а також аналог печатки контролюючого органу (якщо наявність печатки передбачено формою запитуваного документу).
Візуальна форма документа, включаючи витяг та/або виписку, повинна відображати дані, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною, в тому числі підпис та печатку.
 421.7. У разі виявлення платником податків помилок у роботі Електронного кабінету платника податків він має право надіслати через Електронний кабінет платника податків повідомлення адміністратору про виявлену помилку. Направлене повідомлення автоматично включається в реєстр помилок, виявлених платниками податків, який публікується на веб-сайті адміністратора. 
 421.8. Адміністратор зобов’язаний здійснити перевірку наявності помилки згідно з повідомленням платника податків  протягом одного робочого дня, наступного за днем надходження відповідного повідомлення. Якщо  адміністратор визнає наявність помилки, факт чого відображається в реєстрі помилок, виявлених платниками податків, він зобов’язаний усунути таку помилку протягом 48 годин з моменту перевірки повідомлення платника податків та внесення даних у реєстр. Якщо така помилка призводить до порушення прав платників податків або передбачає притягнення платників податків до відповідальності, адміністратор повідомляє всіх платників податків через Електронний кабінет платника податків про існування такої помилки та про час, необхідний для її усунення і відновлення порушених прав платників податків.
421.9. Платник податків звільняється від відповідальності у разі, якщо у роботі Електронного кабінету платника податків виявлена помилка і така помилка визнана адміністратором Електронного кабінету платника податків. Якщо порушення податкового законодавства спричинені такими помилками у роботі Електронного кабінету платника податків, контролюючим органам забороняється визначати платнику податків грошове зобов’язання, застосовувати штрафні санкції та нараховувати пеню, ініціювати притягнення платника податків та/або його посадових осіб до адміністративної, кримінальної відповідальності.
421.10. Якщо адміністратор заперечує наявність помилки у програмному забезпеченні Електронного кабінету платника податків, платник податків може звернутися до суду за захистом своїх прав та охоронюваних інтересів, про що повідомляє контролюючий орган та адміністратора через Електронний кабінет платника податків. Протягом всього часу судового розгляду такого звернення платника податків контролюючим органам забороняється визначати платнику податків грошове зобов’язання, застосовувати штрафні санкції та нараховувати пеню, ініціювати притягнення платника податків та/або його посадових осіб до адміністративної, кримінальної відповідальності за порушення податкового законодавства, спричинені помилкою у роботі Електронного кабінету платника податків”.
12. Пункт 43.4 статті 43 доповнити реченням такого змісту: “У випадку повернення надміру сплачених грошових зобов'язань з податку на додану вартість, такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість”.
13. Пункт 44.2 статті 44 викласти в такій редакції:
 “44.2. Для обрахунку об'єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності.
Платники податку, які відповідно до Закону України “Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні” застосовують міжнародні стандарти фінансової звітності, при застосуванні положень цього Кодексу, в яких міститься посилання на положення (стандарти) бухгалтерського обліку, застосовують відповідні міжнародні стандарти фінансової звітності”.
14. Перше речення підпункту 48.5.1. пункту 48.5 статті 48 доповнити словами “, в тому числі податковим консультантом”.
15. У пункті 49.21 статті 49 слова “платники, які” замінити словами і цифрами “платники, визначені підпунктом 212.1.15 пункту 212.1 статті 212 цього Кодексу, а також платники, які”.
16. Абзац перший пункту 54.3 статті 54 викласти в такій редакції:
 “54.3. Контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо:”.
17. У статті 55:
1) у пункті 55.1 після слів “вищого рівня” доповнити словами “або центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”;
2) пункт 55.2 викласти в такій редакції:
“55.2. Скасування рішення контролюючого органу здійснює:
центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики – щодо  рішень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику; 
центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику – щодо  рішень контролюючих органів в Автономній Республіці Крим, містах Києві та Севастополі, областях, міжрегіональних територіальних органів та Національного офісу по роботі з великими платниками податків”.
18. У статті 56:
1) у пункті 56.2 після слів “вищого рівня” доповнити словами “або до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”;
2) пункт 56.3 викласти в такій редакції:
“56.3. Скарга подається у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.
Скарги на рішення контролюючих органів в Автономній Республіці Крим, містах Києві та Севастополі, областях, міжрегіональних територіальних органів та Національного офісу по роботі з великими платниками податків подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.
Скарги на рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику подаються до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”;
3) у пункті 56.5 слова “контролюючому органу вищого рівня” виключити;
4) у пункті 56.6 слова “зі скаргою до контролюючого органу вищого рівня” замінити словами “зі скаргою до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”;
5) у пункті 56.8 слово “Контролюючий” замінити словом “Відповідний”;
6) у пункті 56.9 слово  “контролюючого” виключити;
7) у пункті 56.10 слова "та реалізує державну податкову і митну політику" замінити словами “державної фінансової політики”;
8) у пункті 56.16 слово “контролюючим” виключити;
9) у пункті 56.17:
у підпунктах 56.17.1 та 56.17.2 слово “контролюючого” виключити;
у підпункті 56.17.3 слова “та реалізує державну податкову і митну політику” замінити словами “державної фінансової політики”;
10) у пункті 56.20 слова “та реалізує державну податкову і митну політику” замінити словами  “державної фінансової політики”.
19. Пункти 57.1 – 57.11 статті 57 замінити пунктом 57.1 такого змісту:
“57.1. Платник податків зобов'язаний самостійно сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У разі, якщо платник податків виплачує дивіденди до настання граничних строків подання податкової декларації за податковий (звітний) період, за який виплачуються дивіденди, та/або до настання граничних строків сплати узгодженого грошового зобов’язання з податку на прибуток з суми таких дивідендів, платник податків зобов’язаний сплатити авансовий внесок з податку на прибуток у розмірі ставки, встановленої пунктом 137.1 статті 137 цього Кодексу, нарахованої на суму дивідендів до/або на день такої фактичної виплати.
Податковий агент зобов'язаний сплатити суму податкового зобов'язання (суму нарахованого (утриманого) податку), самостійно визначеного ним з доходу, що виплачується на користь платника податку - фізичної особи та за рахунок такої виплати, у строки, передбачені цим Кодексом.
Суму податкового зобов'язання, визначену у митній декларації, платник податків зобов'язаний сплатити до/або на день подання митної декларації”.
20. Абзац п’ятий пункту 58.1 статті 58 викласти в  такій  редакції:
“Податкове повідомлення-рішення містить: підставу для такого нарахування (зменшення) податкового зобов'язання та/або зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення суми податку на додану вартість, або заниження чи завищення суми податкових зобов'язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість; посилання на норму цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої був зроблений розрахунок або перерахунок грошових зобов'язань платника податків; суму грошового зобов'язання, що повинен сплатити платник податку; суму зменшеного (збільшеного) бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення суми податку на додану вартість; граничні строки сплати грошового зобов'язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності; попередження про наслідки несплати грошового зобов'язання або внесення виправлень до показників податкової звітності в установлений строк; граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення”.
21. У пункті 61.1 статті 61 після слів “що вживаються контролюючими органами” доповнити словами “та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”.
22. В абзаці першому пункту 63.10 статті 63 слова "та реалізує державну податкову і митну політику" замінити словами "державної фінансової політики".
23. У статті 64:
1) абзаці першому пункту 64.6  слова і цифри “у підпункті 153.13.10 пункту 153.13 статті 153 або” виключити;
2) в абзаці першому пункту 64.7 слова "та реалізує державну податкову і митну політику" замінити словами "державної фінансової політики".
24. У першому реченні пункту 66.4 статті 66 слова "бухгалтерського та/або" виключити, а слова "та реалізує державну податкову і митну політику" замінити словами "державної фінансової політики".
25. У пункті 71.1 статті 71 після слів "комплекс заходів" доповнити словами ", що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики".
26. У підпункті 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 слова “податкових агентів” замінити словами “податкових агентів, податкових консультантів”. 
27. У пункті 73.3 статті 73:
1) абзац сьомий доповнити реченням такого змісту: "Письмовий запит у  обов’язковому порядку повинен містити інформацію про такі факти, із зазначенням сум, дат та переліку порушень норм законодавства"; 
2) абзац десятий викласти у такій редакції:
"4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків податкової накладної чи акцизної накладної покупцю або про порушення правил заповнення податкової накладної чи акцизної накладної";
3) абзац одинадцятий виключити.
28. У статті 74:
1) пункт 74.1  викласти в такій редакції:
“74.1. Податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в інформаційних базах центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, або державного підприємства, що належить до сфери відання такого центрального органу виконавчої влади, та безпосередньо опрацьовується їх посадовими (службовими) особами. 
Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”;
2) доповнити пунктом 74.3 такого змісту:
“74.3. Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, зобов’язаний публікувати  на своєму офіційному веб-сайті відкритий вихідний програмний код поточної версії програмного забезпечення інформаційних баз, та всіх змін до нього, із забезпеченням цілісності та автентичності вихідного програмного коду”.
29. У пункті 75.1 статті 75:
1) підпункт 75.1.1 доповнити словами “, а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального”;
2) абзац перший підпункту 75.1.2 доповнити словами  “, що безпосередньо пов'язані з предметом такої перевірки”.
30. В абзаці третьому пункту 77.2 статті 77 слова "та реалізує державну податкову і митну політику" замінити словами "державної фінансової політики".
31. У пункті 78.1 статті 78:
1) підпункт 78.1.9 викласти в такій редакції:
“78.1.9. щодо платника податку подано скаргу про ненадання таким платником податків податкової накладної  чи акцизної накладної покупцю або про порушення правил заповнення податкової накладної чи акцизної накладної у разі ненадання таким платником податків пояснень та документального підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються інформація зі скарги або про порушення правил заповнення податкової накладної чи акцизної накладної з дня його отримання”;
2) доповнити підпунктом 78.1.19 такого змісту:
“78.1.19. виявлено розбіжності даних, що містяться у зареєстрованих акцизних накладних/розрахунках коригуваннях в Єдиному реєстрі акцизних накладних та деклараціях з акцизного податку, поданих платником акцизного податку, що реалізує пальне”.
32. У підпункті 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 слова “нафтопродуктів, палива моторного альтернативного, скрапленого газу” замінити словом “пального”.
33. Підпункт 83.1.3 пункту 83.1 статті 83 доповнити словами “висновки податкового консультанта”.
34. Абзац третій пункту 87.1 статті 87 замінити чотирма абзацами такого змісту:
“Сплата грошових зобов'язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також:
а) за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника), 
б) за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів. 
в) за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України”.
35. У статті 117: 
1) в абзаці першому пункту 117.1 слова “за ведення бухгалтерського обліку” виключити;
2) доповнити пунктом 117.3 такого змісту:
“117.3. Здійснення суб’єктом господарювання операцій з реалізації пального без реєстрації таких суб'єктів платниками акцизного податку у порядку, передбаченому цим Кодексом, -
тягнуть за собою накладання штрафу на юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців у розмірі 100 відсотків вартості реалізованого пального”.
36. У пункті 119.2 статті 119 слова “, а також суми отриманої оплати від фізичних осіб за товари (роботи, послуги)” виключити.
37. У статті 1201:
1) назву статті доповнити словами “, а також допущення помилок, при зазначенні обов’язкових реквізитів податкової накладної”;
2) у підпункті 1201.2 цифри “50” замінити цифрами “100”;
3) підпункт 1201.3 виключити;
4) доповнити пунктом 1201.4 такого змісту:
“1201.4. Допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов’язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, виявлених контролюючим органом за результатами документальної позапланової виїзної перевірки, проведеної за заявою покупця, тягне за собою накладення на платника податку - продавця штрафу у розмірі 170 гривень та зобов’язання виправити такі помилки.
Невиконання після закінчення терміну, встановленого пунктом 56.3 статті 56 цього Кодексу, узгодженого податкового повідомлення-рішення про виправлення платником податків-продавцем зазначених в абзаці першому цього пункту помилок, тягне за собою накладення на такого платника податку штрафу у розмірі:
10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок протягом 15 календарних днів;
20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок від 61 до  90 календарних днів;
50 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок від 91 до 120 календарних днів;
60 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок від 121 до 150 календарних днів;
70 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок від 151 до 180 календарних днів;
100 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній, - у разі невиправлення помилок після спливу 181 календарного дня”.
38. Доповнити статтею 1202 такого змісту:
“Стаття 1202. Порушення порядку реєстрації акцизних накладних та розрахунків коригування до таких акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних 
1202.1. Порушення платниками акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних/ розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі:
2 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених в таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;
10 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених в таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
20 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених в таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
30 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених в таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 61 до 90 календарних днів;
40 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених в таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 91 і більше календарних днів.
1202.2. Відсутність з вини платника акцизного податку реєстрації акцизної накладної в Єдиному реєстрі акцизних накладних/розрахунку коригування протягом більш ніж 120 календарних днів, наступних за датою, на яку платник податку зобов’язаний скласти акцизну накладну/розрахунок коригування, тягне за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, на які платник податку зобов’язаний скласти  таку акцизну накладну/розрахунок коригування.
1202.3. Сума акцизного податку для цілей підпунктів 1202.1 і 1202.2 цього пункту визначається за ставкою, що встановлена на дату реалізації пального, та курсом НБУ, що діє на перший день кварталу, в якому здійснюється реалізація пального”.
39. Статтю 1231 виключити.
40. У назві статті 1281 та пункті 1281.1 статті 1281 слова “нафтопродуктів, палива моторного альтернативного та скрапленого газу” замінити словом “пального”.
41. Розділ ІІІ  викласти в такій редакції:
“РОЗДІЛ III. ПОДАТОК НА ПРИБУТОК ПІДПРИЄМСТВ
Стаття 133. Платники податку
133.1.	Платниками податку - резидентами є:
133.1.1.	суб'єкти господарювання - юридичні особи, які провадять господарську діяльність як на території України, так і за її межами, крім юридичних осіб, визначених пунктами 133.4 та 133.5 цієї статті;
133.1.2.	резиденти, що здійснюють на користь нерезидента або уповноваженої ним особи будь-яку виплату з доходу з джерелом його походження з України;
133.1.3.	Національний банк України, який здійснює розрахунки з Державним бюджетом України відповідно до Закону України “Про Національний банк України”;
133.1.4.	Управитель фонду операцій з нерухомістю, який здійснює діяльність відповідно до Закону України “Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю” щодо операцій і результатів діяльності із довірчого управління, що здійснюється таким управителем через фонд.
133.2.	Платниками податку - нерезидентами є:
133.2.1.	юридичні особи, які утворені в будь-якій організаційно-правовій формі та отримують доходи з джерелом походження з України, за винятком установ та організацій, що мають дипломатичні привілеї або імунітет згідно з міжнародними договорами України;
133.2.2.	постійні представництва нерезидентів, які отримують доходи із джерелом походження з України або виконують агентські (представницькі) та інші функції стосовно таких нерезидентів чи їх засновників.
133.3.	Постійне представництво до початку своєї господарської діяльності стає на облік в контролюючому органі за своїм місцезнаходженням у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики. Постійне представництво, яке розпочало свою господарську діяльність до реєстрації в контролюючому органі, вважається таким, що ухиляється від оподаткування, а одержані ним прибутки вважаються прихованими від оподаткування.
Нерезиденти, що діють відповідно до положень Рамкової угоди між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку стосовно діяльності Чорнобильського фонду “Укриття” в Україні та Угоди про грант (Проект ядерної безпеки Чорнобильської АЕС) між Європейським банком реконструкції та розвитку як Розпорядником коштів, наданих згідно з Грантом з Рахунка ядерної безпеки, Урядом України та Чорнобильською атомною електростанцією, можуть провадити свою господарську діяльність без реєстрації у контролюючому органі.
133.4.	Не є платниками податку неприбуткові підприємства, установи та організації у порядку та на умовах, встановлених цим пунктом.
133.4.1.	Неприбутковим підприємством, установою та організацією є підприємство, установа та організація (далі - неприбуткова організація), що одночасно відповідає таким вимогам:
утворена та зареєстрована в порядку, визначеному законом, що регулює діяльність відповідної неприбуткової організації;
установчі документи якої містять заборону розподілу отриманих доходів (прибутків) або їх частини серед засновників (учасників), членів такої організації, працівників (крім оплати їхньої праці, нарахування єдиного соціального внеску), членів органів управління та інших пов'язаних з ними осіб;
установчі документи якої передбачають передачу активів одній або кільком неприбутковим організаціям відповідного виду або зарахування до доходу бюджету у разі припинення юридичної особи (у результаті її ліквідації, злиття, поділу, приєднання або перетворення), якщо інше не передбачене законом, що регулює діяльність відповідної неприбуткової організації;
внесена контролюючим органом до Реєстру неприбуткових установ та організацій.
133.4.2.	Доходи (прибутки) неприбуткової організації використовуються виключно для фінансування видатків на утримання такої неприбуткової організації, реалізації мети (цілей, завдань) та напрямів діяльності, визначених її установчими документами.
133.4.3.	У разі недотримання неприбутковою організацією вимог, визначених цим пунктом, така неприбуткова організація зобов’язана подати у термін, визначений для місячного податкового (звітного) періоду, звіт про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за період з початку року по останній день місяця, в якому вчинено таке порушення, та зазначити суму самостійно нарахованого податкового зобов’язання з податку на прибуток. Податкове зобов’язання розраховується, виходячи із суми операції нецільового використання коштів та/або з суми розподілених доходів (прибутків)або їх частини серед засновників. Така неприбуткова організація виключається контролюючим органом з Реєстру неприбуткових установ та організацій.
З першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому вчинено таке порушення, до 31 грудня податкового (звітного) року неприбуткова організація зобов’язана щоквартально подавати до контролюючого органу квартальну фінансову і податкову звітність (з наростаючим підсумком) з податку на прибуток та сплачувати податок у термін, визначений для квартального періоду.
З наступного податкового (звітного) року така неприбуткова організація подає фінансову і податкову звітність та сплачує податок на прибуток.
133.4.4.	 Встановлення контролюючим органом відповідно до норм цього Кодексу факту використання неприбутковою організацією доходів (прибутків) для цілей інших, ніж передбачені установчими документами, є підставою для виключення такої організації з Реєстру неприбуткових установ та організацій і нарахування податкового зобов’язання з податку на прибуток підприємств, штрафних санкцій і пені відповідно до норм цього Кодексу. Податкові зобов’язання, штрафні санкції і пеня нараховуються, починаючи з першого числа місяця, в якому вчинено таке порушення.
133.4.5.	Порядок ведення Реєстру неприбуткових установ та організацій, включення неприбуткових підприємств, установ та організацій до Реєстру та виключення з Реєстру встановлює Кабінет Міністрів України.
133.4.6.	До неприбуткових організацій, що відповідають вимогам цього пункту і не є платниками податку, зокрема, можуть бути віднесені:
бюджетні установи;
громадські об'єднання, політичні партії, творчі спілки, релігійні організації, благодійні організації, пенсійні фонди;
спілки, асоціації та інші об'єднання юридичних осіб;
житлово-будівельні кооперативи (з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому відповідно до закону здійснено прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом житлового будинку і такий житловий будинок споруджувався або придбавався житлово-будівельним (житловим) кооперативом), дачні (дачно-будівельні), садівничі та гаражні (гаражно-будівельні) кооперативи (товариства);
об'єднання співвласників багатоквартирного будинку, асоціації власників жилих будинків;
професійні спілки, їх об'єднання та організації профспілок, а також організації роботодавців та їх об'єднання;
сільськогосподарські обслуговуючі кооперативи, кооперативні об'єднання сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів;
інші юридичні особи, діяльність яких відповідає вимогам цього пункту.
133.5.	Не є платниками податку суб'єкти господарювання, що застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, визначені главою 1 розділу XIV цього Кодексу.
Стаття 134. Об'єкт та база оподаткування
134.1.	Об'єктом оподаткування є:
134.1.1.	розподілений прибуток у вигляді нарахованих дивідендів та прирівняні до розподілу прибутку платежі та операції;
134.1.2.	дохід нерезидента з джерелом походження з України, що підлягає оподаткуванню згідно зі статтею 136 цього Кодексу.
134.2.	Базою оподаткування є грошове вираження об'єкту оподаткування, розрахованого за правилами, визначеними цим розділом Кодексу.
Стаття 135. Розподілений прибуток та прирівняні до розподілу прибутку платежі та операції, правила оподаткування
135.1.	Оподаткуванню підлягає сума нарахованих (сплачених) дивідендів, яка виплачується на користь:
 фізичної особи – резидента;
 неплатника податку на прибуток;
нерезидента.
135.2.	Оподаткуванню підлягають наступні прирівняні до розподілу прибутку платежі та операції:
135.2.1.	Сума перевищення нарахованих у бухгалтерському обліку платника податку процентів за борговими зобов'язаннями, що виникли за операціями з пов'язаними особами – нерезидентами, над 50 відсотками максимального розміру процентної ставки, встановленої Національним банком України за зовнішніми запозиченнями резидентів для відповідного виду запозичення на останній день податкового (звітного) періоду.
Вимоги цього підпункту застосовуються платниками податку до боргових зобов’язань, що виникли за операціями з пов'язаними особами – нерезидентами, у разі, якщо загальна сума таких боргових зобов’язань перевищує суму власного капіталу платника податку більш ніж в 3,5 рази (для фінансових установ та компаній, що займаються виключно лізинговою діяльністю, більш ніж в 10 разів).
Під борговими зобов'язаннями для цілей даного підпункту слід розуміти зобов'язання за будь-якими кредитами, позиками, депозитами, операціями РЕПО, зобов'язання за договорами фінансового лізингу та іншими запозиченнями незалежно від їх юридичного оформлення.
Сума боргових зобов'язань та власного капіталу для цілей цього підпункту визначається як середнє арифметичне значень боргових зобов'язань та власного капіталу на початок та кінець податкового (звітного) періоду.
135.2.2.	Сума перевищення ціни, визначеної за правилами статті 39 цього Кодексу, над договірною (контрактною) вартістю реалізованих товарів (робіт, послуг) або сума перевищення договірної (контрактної) вартості придбаних товарів (робіт, послуг) над ціною, визначеною за правилами статті 39 цього Кодексу, при здійсненні контрольованих операцій у випадках, визначених статтею 39 цього Кодексу.
135.2.3.	Сума перевищення ціни, визначеної за правилами статті 39 цього Кодексу, над договірною (контрактною) вартістю реалізованих товарів (робіт, послуг) або сума перевищення договірної (контрактної) вартості придбаних товарів (робіт, послуг) над ціною, визначеною за правилами статті 39 цього Кодексу, при здійсненні операцій з купівлі-продажу товарів (робіт, послуг), у тому числі необоротних активів (крім зазначених у підпункті 135.2.1 та у підпункті 135.2.4 цієї статті та операцій, які визнані контрольованими відповідно до статті 39 цього Кодексу) з нерезидентами (в тому числі нерезидентами - пов'язаними особами), що зареєстровані на територіях офшорних зон.
        Правила, визначені цим пунктом, починають застосовуватись з календарного року, на який припадає офіційне опублікування переліку офшорних зон, встановленого Кабінетом Міністрів України.
        У разі необхідності внести зміни до цього переліку, такі зміни вносяться не пізніше ніж за три місяці до нового звітного податкового року та вводяться в дію з початку такого звітного податкового року.
135.2.4.	Сума витрат по нарахуванню роялті, якщо роялті нараховані на користь:
1) нерезидентів, що зареєстровані у державах (на територіях), зазначених у підпункті 39.2.1.2 пункту 39.2 статті 39 цього Кодексу;
2) нерезидента, який не є бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) роялті, за виключенням випадків, коли бенефіціар (фактичний власник) надав право отримувати роялті іншим особам;
3) нерезидента щодо об'єктів, права інтелектуальної власності щодо яких вперше виникли у резидента України.
У разі виникнення розбіжностей між контролюючим органом та платником податку стосовно визначення особи, у якої вперше виникли (були набуті) права інтелектуальної власності на об'єкт інтелектуальної власності, такі контролюючі органи зобов'язані звернутися до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері інтелектуальної власності, для отримання відповідного висновку;
4) нерезидента, який не підлягає оподаткуванню у відношенні роялті в державі, резидентом якої він є;
5) особи, яка сплачує податок у складі інших податків, крім фізичних осіб, які оподатковуються в порядку, встановленому розділом IV цього Кодексу;
6) юридичної особи, яка відповідно до цього Кодексу звільнена від сплати цього податку чи сплачує цей податок за ставкою, іншою, ніж встановлена в пункті 136.1 статті 136 цього Кодексу.
135.2.5.	Сума коштів, що перераховуються страховиками або іншими резидентами на користь нерезидентів у межах договорів страхування або перестрахування ризиків, включаючи страхові платежі (страхові внески, страхові премії) та страхові виплати (страхові відшкодування), крім:
1) суми коштів, що перераховуються у межах договорів із обов'язкових видів страхування, за якими страхові виплати (страхові відшкодування) здійснюються на користь фізичних осіб - нерезидентів, а також за договорами страхування у межах системи міжнародних договорів “Зелена карта”, а також за договорами страхування пасажирських перевезень цивільної авіації;
2) суми коштів, що перераховуються у межах договорів страхування або перестрахування ризику, укладених безпосередньо із страховиками та перестраховиками-нерезидентами, рейтинг фінансової надійності (стійкості) яких відповідає вимогам, установленим національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг (у тому числі через або за посередництвом перестрахових брокерів, які в порядку, визначеному такою національною комісією, підтверджують, що перестрахування здійснено в перестраховика, рейтинг фінансової надійності (стійкості) якого відповідає вимогам, установленим зазначеною національною комісією).
135.2.6.	сума коштів або вартості товарів, виконаних робіт, наданих послуг, безоплатно перерахованих (переданих) протягом календарного року неприбутковим організаціям, визначеним пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, в розмірі, що перевищує 0,5 відсотків суми чистого доходу від реалізації товарів (робіт, послуг), відображених у фінансовій звітності платника податку за попередній звітний рік.
135.2.7.	сума доходів (прибутків) неприбуткової організації, використаних з порушенням вимог підпункту 133.4.2 пункту 133.4 статті 133  цього Кодексу.
135.2.8.	сума перевищення звичайних цін над договірною (контрактною) вартістю реалізованих товарів (робіт, послуг) при здійсненні операцій з продажу товарів (робіт, послуг), у тому числі необоротних активів, з неплатниками  податку (в тому числі суб'єктами господарювання, що застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, визначеними главою 1 розділу XIV цього Кодексу).
135.3.	Вимоги підпунктів 135.2.2-135.2.4 пункту 135.2 статті 135 цього Кодексу можуть не застосовуватися платником податку, якщо:
операція є контрольованою та її вартість відповідає рівню звичайних цін, що обґрунтовано у звіті про контрольовані операції та відповідній документації, що подаються відповідно до статті 39 цього Кодексу; або 
операція не є контрольованою та її вартість підтверджується платником податків відповідно до процедури, встановленої статтею 39 цього Кодексу, але без подання звіту.
Стаття 136. Оподаткування доходів нерезидентів та окремих видів діяльності
136.1.	Оподаткування доходів нерезидентів.
136.1.1.	Доходи, отримані нерезидентом із джерелом їх походження з України, оподатковуються в порядку і за ставками, визначеними цією статтею. Для цілей цього пункту такими доходами є:
а) проценти, дисконтні доходи, що сплачуються на користь нерезидента, у тому числі проценти за позиками та борговими зобов'язаннями, випущеними (виданими) резидентом;
б) дивіденди, які сплачуються резидентом;
в) роялті;
г) фрахт та доходи від інжинірингу;
ґ) лізингова/орендна плата, що вноситься резидентами або постійними представництвами на користь нерезидента - лізингодавця/орендодавця за договорами оперативного лізингу/оренди;
д) доходи від продажу нерухомого майна, розташованого на території України, яке належить нерезиденту, у тому числі майна постійного представництва нерезидента;
е) прибуток від здійснення операцій з продажу або іншого відчуження цінних паперів, деривативів або інших корпоративних прав, визначений відповідно до цього розділу;
є) доходи, отримані від провадження спільної діяльності на території України, доходи від здійснення довгострокових контрактів на території України;
ж) винагорода за провадження нерезидентами або уповноваженими ними особами культурної, освітньої, релігійної, спортивної, розважальної діяльності на території України;
з) брокерська, комісійна або агентська винагорода, отримана від резидентів або постійних представництв інших нерезидентів стосовно брокерських, комісійних або агентських послуг, наданих нерезидентом або його постійним представництвом на території України на користь резидентів;
и) внески та премії на страхування або перестрахування ризиків в Україні (у тому числі страхування ризиків життя) або страхування резидентів від ризиків за межами України;
і) доходи, одержані від діяльності у сфері розваг (крім діяльності з проведення лотереї);
ї) доходи у вигляді благодійних внесків та пожертвувань на користь нерезидентів;
й) інші доходи від провадження нерезидентом (постійним представництвом цього або іншого нерезидента) господарської діяльності на території України, крім доходів у вигляді виручки або інших видів компенсації вартості товарів, виконаних робіт, наданих послуг, переданих, виконаних, наданих резиденту від такого нерезидента (постійного представництва), у тому числі вартості послуг із міжнародного зв'язку чи міжнародного інформаційного забезпечення.
136.1.2.	Резидент або постійне представництво, що здійснює на користь нерезидента або уповноваженої ним особи будь-яку виплату з доходу з джерелом його походження з України (у тому числі на рахунки нерезидента, що ведуться в національній валюті), утримують податок з таких доходів, зазначених у підпункті 136.1.1 цього пункту, за ставкою в розмірі 15 відсотків (крім доходів, зазначених у підпунктах 136.1.3 –136.1.4 цього пункту) їх суми та за їх рахунок, який сплачується до бюджету під час такої виплати, якщо інше не передбачено положеннями міжнародних договорів України з країнами резиденції осіб, на користь яких здійснюються виплати, що набрали чинності.
136.1.3.	Прибутки нерезидентів, отримані у вигляді доходів від безпроцентних (дисконтних) облігацій чи казначейських зобов'язань, оподатковуються за ставкою, встановленою пунктом 137.1 статті 137 цього Кодексу, з урахуванням того, що:
базою оподаткування є прибуток, який розраховується як різниця між номінальною вартістю безпроцентних (дисконтних) цінних паперів, сплаченою або нарахованою їх емітентом, та ціною їх придбання на первинному чи вторинному фондовому ринку;
з метою здійснення податкового контролю придбання або продаж зазначених у цьому підпункті цінних паперів може здійснюватися від імені та за рахунок нерезидента виключно його постійним представництвом або резидентом, який працює від імені, за рахунок та за дорученням такого нерезидента;
зазначені резидент або постійне представництво нерезидента несуть відповідальність за повноту та своєчасність нарахування та внесення до бюджету податків, що справляються під час виплати нерезиденту доходів від володіння процентними або безпроцентними (дисконтними) цінними паперами. Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування  державної фінансової політики, встановлює порядок надання резидентами або постійними представництвами нерезидента розрахунку податкових зобов'язань нерезидентів та звітів про справляння та внесення до відповідного бюджету податків, встановлених цим пунктом.
Резиденти, які працюють від імені, за рахунок та за дорученням нерезидента на ринку процентних або безпроцентних (дисконтних) облігацій чи казначейських зобов'язань, самостійно подають контролюючому органу за своїм місцезнаходженням розрахунок (звіт) про справляння та внесення до відповідного бюджету податків, встановлених цим пунктом.
136.1.4.	Сума фрахту, що сплачується резидентом нерезиденту за договорами фрахту, оподатковується за ставкою 6 відсотків у джерела виплати таких доходів за рахунок цих доходів. При цьому:
базою для оподаткування є базова ставка такого фрахту;
особами, уповноваженими справляти податок та вносити його до бюджету, є резидент, який виплачує такі доходи, незалежно від того, чи є він платником податку, а також суб'єктом спрощеного оподаткування.
136.1.5.	Суми доходів нерезидентів, які провадять свою діяльність на території України через постійне представництво, визнаються прирівняними до розподілу прибутку платежами та операціями і оподатковуються в загальному порядку, встановленому розділом ІІІ цього Кодексу. При цьому таке постійне представництво прирівнюється з метою оподаткування до платника податку, який провадить свою діяльність незалежно від такого нерезидента. 
Суми доходів нерезидентів для цілей застосування цього підпункту визначаються шляхом застосування до суми отриманого доходу (в тому числі коштів та/або майна, отриманих для фінансування діяльності такого постійного представництва) коефіцієнта 0,7. 
136.1.6.	Резиденти, які надають агентські, довірчі, комісійні та інші подібні послуги з продажу чи придбання товарів, робіт, послуг за рахунок і на користь тільки певного нерезидента (в тому числі проведення переговорів щодо суттєвих умов та/або укладення договорів з іншими резидентами від імені і на його користь), під час виплати такому нерезиденту утримують і перераховують до відповідного бюджету податок з доходу, отриманого таким нерезидентом із джерел в Україні, визначений шляхом застосування коефіцієнта 0,7 до суми виплати та ставки, встановленої пунктом 137.1 статті 137 цього Кодексу. При цьому такі резиденти не підлягають додатковій реєстрації в контролюючих органах як платники податку.
Положення цього пункту не поширюються на випадки надання резидентами агентських, довірчих, комісійних та інших подібних посередницьких послуг з продажу чи придбання товарів, робіт, послуг за рахунок і на користь нерезидентів у випадку, якщо вони надають зазначені послуги в рамках своєї основної (звичайної) діяльності.
136.1.7.	Під час укладання договорів з нерезидентами не дозволяється включення до них податкових застережень, згідно з якими підприємства, що виплачують доходи, беруть на себе зобов'язання щодо сплати податків на доходи нерезидентів.
136.1.8.	Не підлягають оподаткуванню доходи, отримані нерезидентами у вигляді процентів або доходу (дисконту) на державні цінні папери або облігації місцевих позик, або боргові цінні папери, виконання зобов'язань за якими забезпечено державними або місцевими гарантіями, продані або розміщені нерезидентам за межами території України через уповноважених агентів нерезидентів, або процентів, сплачених нерезидентам за отримані державою або до бюджету Автономної Республіки Крим чи міського бюджету позики (кредити або зовнішні запозичення), які відображаються в Державному бюджеті України або місцевих бюджетах чи кошторисі Національного банку України, або за кредити (позики), які отримані суб'єктами господарювання та виконання яких забезпечено державними або місцевими гарантіями.
136.2.	Оподаткування прибутку, отриманого платником податку в умовах дії угоди про розподіл продукції, здійснюється з урахуванням особливостей, встановлених розділом XVIII цього Кодексу.
Стаття 137. Ставка податку
137.1.	Базова ставка податку становить 15 відсотків.
137.2.	Ставка 6 застосовується до доходів нерезидентів та прирівняних до них осіб із джерелом походження з України у випадках, встановлених статтею 136 розділу ІІІ цього Кодексу.
Стаття 138. Порядок обчислення податку на прибуток підприємств
138.1.	Платники податку самостійно визначають суми податку, що підлягають сплаті. 
138.2.	Відповідальність за повноту утримання та своєчасність перерахування до бюджету податку, зазначеного в пункті 136.1 статті 136 цього Кодексу, покладається на платників податку, які здійснюють відповідні виплати.
138.3.	Податок на прибуток нараховується за ставкою, визначеною статтею 137 цього Кодексу, від об’єкту оподаткування, визначеного згідно зі статтями 135 та 136 цього Кодексу.
138.4.	Податковим (звітним) періодом є календарний рік. Податковий (звітний) період починається з першого календарного дня податкового (звітного) періоду і закінчується останнім календарним днем податкового (звітного) періоду.
138.5.	У разі, коли особа береться на облік податковим органом як платник цього податку всередині податкового (звітного) періоду, то перший звітний податковий (звітний) період розпочинається з дати, на яку припадає початок такого обліку, та закінчується останнім календарним днем наступного податкового (звітного) періоду. 
Якщо платник податку ліквідується (у тому числі до закінчення першого звітного податкового періоду), останнім податковим вважається період (що закінчується днем такої ліквідації), на який припадає дата такої ліквідації.
138.6.	 Форми декларацій з цього податку встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”.
42. У статті 164:
1) у пункті 164.1 
у четвертому абзаці слова та цифри “пункту 177.2 статті 177 та пункту 178.3” виключити;
у підпункті 164.1.3 пункту 164.1 слова “фізичною особою - підприємцем від провадження господарської діяльності згідно із статтею 177 цього Кодексу, та доходів, отриманих фізичною особою, яка провадить незалежну професійну діяльність згідно із статтею 178 цього Кодексу” замінити словами “фізичною особою, яка здійснює індивідуальну діяльність згідно із 177 цього Кодексу, фізичною особою - підприємцем та фізичною особою, яка провадить незалежну професійну діяльність - згідно із статтею 178 цього Кодексу”;
2) у пункті 164.2: 
у підпункті 164.2.4 слова “частина доходів від операцій з майном, розмір якої визначається”  замінити словами “доходи від продажу (обміну) нерухомого та рухомого майна, які визначаються”;
у підпункті 164.2.9 слова і цифри "у підпунктах 165.1.2, 165.1.40 і 165.1.52" замінити словами і цифрами "у підпунктах 165.1.2 і 165.1.40";
у підпункті “в” підпункту 164.2.16 слова  “встановленої законом про Державний бюджет України на відповідний рік” замінити словами “встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року,”;
у підпункті 164.2.17:
абзац перший викласти в такій редакції:
“164.2.17. дохід, нарахований (виплачений, наданий) як додаткове благо, в тому числі без визначення (ідентифікації) платника податку (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді”;
абзац третій викласти в такій редакції:
“б) вартості майна, робіт, послуг та харчування, безоплатно отриманого платником податку, крім випадків, коли таке отримання передбачається законом”;
абзац восьмий викласти в такій редакції:
“ґ) основної суми безповоротної фінансової допомоги без врахування суми процентів умовно нарахованих на таку допомогу”;
підпункт 164.2.18 викласти в такій редакції:
“164.2.18. дохід, отриманий платником податку за зданий (проданий) ним брухт чорних, кольорових та/або дорогоцінних металів.
Під час виплати доходів за зданий (проданий) платником податку брухт чорних, кольорових та/або дорогоцінних металів особа, яка його закуповує (виплачує дохід), вважається податковим агентом та зобов'язана утримати податок із суми такої виплати за ставкою, встановленою цим розділом”;  
в абзаці першому  підпункті 164.2.19 слова “три розміри мінімальної заробітної плати (у розрахунку на місяць), встановленої на 1 січня звітного податкового року”  замінити словами “десять прожиткових мінімумів, установлених на 1 січня звітного (податкового) року для осіб, які втратили працездатність”;
доповнити підпунктом 164.2.21 такого змісту:
“164.2.21. грошове забезпечення, грошові винагороди та інші виплати, одержані військовослужбовцями, особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, Державної кримінально-виконавчої служби України, Державної служби спеціального зв'язку та захисту інформації України, державної пожежної охорони, органів і підрозділів цивільного захисту, податкової міліції у зв'язку з виконанням обов'язків несення служби”;
3) у пункті 164.6 слова "єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування," та слова “, а також на суму податкової соціальної пільги за її наявності” виключити.
43. У пункті 165.1. статті 165:
1) у підпункті 165.1.1:
підпункти “в” та “є”  виключити;
у підпункті “и” слова “компенсаційні виплати з бюджету в межах середнього заробітку працівників, призваних” замінити словами “місячний дохід в межах середнього заробітку, який нараховується роботодавцем працівникам, призваним”;
2) у підпункті 165.1.7 слова "та фонду банківського управління" виключити;
3) у підпункті 165.1.21:
в абзаці першому слова “розміру, визначеного в абзаці першому підпункту 169.4.1 пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу на” замінити словами “двократного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року за”;
абзац другий викласти у такій редакції
“Якщо особа не виконує умови укладеного договору (контракту), зокрема не працевлаштовується до такого роботодавця, припиняє трудові відносини з роботодавцем протягом періоду такого навчання або до закінчення третього календарного року від року, в якому закінчується таке навчання, сума, сплачена як компенсація вартості навчання, прирівнюється до додаткового блага, наданого такому працівнику протягом року, на який припадає таке припинення трудових відносин, та підлягає оподаткуванню у складі загального річного оподатковуваного доходу такої фізичної особи”;
4) у першому реченні підпункту “б” підпункту 165.1.22  слова “подвійний розмір суми, визначеної в абзаці першому підпункту 169.4.1 пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу” замінити словами “двократного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року”;
5) підпункт 165.1.25  викласти в такій редакції:
“165.1.25. сума доходу, отримана платником податку за здані (продані) ним вторинну сировину (крім брухту чорних, кольорових та дорогоцінних металів), побутові відходи”;
6) у підпункті 165.1.26  слова “ніж сума, визначена в абзаці першому підпункту 169.4.1 пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу”  замінити словами “двократного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року”;
7) у  підпункті 165.1.31 слова “поворотної фінансової допомоги” замінити словами “поворотної фінансової допомоги чи позики/кредиту”;
8) у підпункті 165.1.47  слова “не перевищує суми граничного розміру доходу, визначеного згідно з абзацом першим підпункту 169.4.1 пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу” замінити словами “не перевищує двократного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року”;
9)  в абзаці першому підпункту 165.1.48 слова “кооперативні виплати члену виробничого сільськогосподарського кооперативу, а також” виключити;
10) підпункт 165.1.53 виключити;
11) доповнити підпунктами 165.1.57 - 165.1.59 такого змісту:
“165.1.57. дохід фізичної особи, з якого сплачується податок на доходи фізичних осіб у фіксованому розмірі згідно з статтею 177 цього розділу; 
165.1.58. розмір наданих (виплачених) платнику податку - учаснику спортивних (крім професійного спорту), фізкультурно-оздоровчих заходів, заходів з фізкультурно-оздоровчої діяльності та фізкультурно-спортивної реабілітації коштів, вартості послуг, проживання, проїзду, харчування, спортивного одягу, аксесуарів, взуття та інвентарю, колясок для інвалідів, у тому числі які призначені для участі інвалідів в фізкультурно-реабілітаційних та спортивних заходах, лікарських та медико-відновлюваних засобів та інших доходів, в разі, якщо такі витрати фінансуються з бюджету та/або бюджетними організаціями, іншими неприбутковими організаціями, внесеними до Реєстру неприбуткових організацій та установ на дату надання таких коштів;
165.1.59. сума (вартість) будь-яких об’єктів спадщини (подарунків), що успадковується (отримується у подарунок) членами сім'ї спадкодавця (дарувателя) першого ступеня споріднення, а також  вартість власності, відмінна від грошових сум,  що успадковується особою, яка є інвалідом I групи або має статус дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування, дитини-інваліда”.
44. У статті 166:
1) абзац другий пункту 166.3 викласти в такій редакції:
“Платник податку має право включити до податкової знижки за наслідками звітного (податкового) року у зменшення оподатковуваного доходу, отриманого протягом такого року у вигляді заробітної плати з урахуванням положень пункту 164.6 статті 164 цього Кодексу,  або грошового утримання осіб, зазначених у підпункті 164.2.21 пункту 164.2 статті 164 цього Кодексу, або доходу від підприємницької чи незалежної професійної діяльності, який оподатковується згідно з цим Кодексом, такі фактично здійснені ним протягом такого звітного (податкового) року витрати:”;
у підпункті 166.3.3 слова та цифри “розміру доходу, визначеного в абзаці першому підпункту 169.4.1 пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу” замінити словами та цифрами “двократного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року”;
у підпункті 166.3.5:
у підпункті “а” слова та цифри "суму, визначену в абзаці першому підпункту 169.4.1 пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу" замінити словами та цифрами "суму, що не перевищує двократного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року";
у підпункті “б” слова та цифри "50 відсотків суми, визначеної в абзаці першому підпункту 169.4.1 пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу"  замінити словами та цифрами "у розмірі, що не перевищує розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року"; 
підпункт 166.3.8 викласти у такій редакції:
"166.3.8. суми витрат платника податку на погашення процентів за іпотечним житловим кредитом";
2) підпункт 166.4.2 доповнити словами і цифрами ", або грошове забезпечення, зазначене у підпункті 164.2.21 пункту 164.2 статті 164 цього Кодексу, або доходи від підприємницької чи незалежної професійної діяльності, які оподатковуються згідно з цим Кодексом";
 3) доповнити пунктом 166.6 такого змісту:
“166.6.  Без документального підтвердження витрат платник податку має право на  податкову соціальну знижку, якою він може за власним бажанням скористатися додатково до податкових знижок, зазначених у пункті 166.3 цієї статті. Наслідком застосування такої знижки є повернення з бюджету частки податку на доходи фізичних осіб, сплаченого платником податку протягом звітного (податкового) року,  з доходів у вигляді заробітної плати або грошового забезпечення осіб, зазначених у підпункті 164.2.21 пункту 164.2 статті 164 цього розділу, або з доходів, отриманих підприємцями чи від провадження незалежної професійної діяльності, які оподатковуються згідно з цим Кодексом.
166.6.1. податковою соціальною знижкою має право скористатися платник податку, який:
а) утримує дитину-інваліда віком до 18 років;
б) утримує двох чи більше дітей, в тому числі дитину – інваліда, віком до 18 років – у розрахунку на кожну дитину. Така знижка надається тільки одному з батьків;
в) є особою, віднесеною законом до першої або другої категорій осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи;
г) є інвалідом I або II групи, у тому числі з дитинства;
д) є Героєм України,  учасником бойових дій підчас АТО;
166.6.2. розмір податкової соціальної знижки за податковий (звітний) рік дорівнює дванадцятикратному розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня такого звітного (податкового) року;
166.6.3. податкова соціальна знижка може бути застосована платником податку за його самостійним рішенням за наслідками звітного (податкового) року за таких умов:
отримання протягом звітного (податкового) року доходу у вигляді заробітної плати або грошового забезпечення осіб, зазначених у підпункті 164.2.21 пункту 164.2 статті 164 цього розділу, або доходів від підприємницької чи незалежної професійної діяльності, які оподатковуються згідно з цим Кодексом, а також сплата (перерахування до бюджету) з таких доходів податку на доходи фізичних осіб згідно з цим розділом;
у випадках, зазначених у підпунктах “а” та “б” підпункту 166.6.1 цього пункту - середньомісячний дохід на одного члена його сім’ї за звітний (податковий) рік не може перевищувати двократного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня такого року. При цьому до членів сім’ї платника податку відносяться його чоловік або дружина та їх діти віком до 18 років (включно) (в тому числі усиновлені згідно з законом). Право на отримання такої знижки не застосовується у разі позбавлення платника податку батьківських прав або якщо він відмовляється від дитини чи передає дитину на державне утримання, у тому числі у заклади для дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування;
у випадках, зазначених у підпунктах “в”, “г” і “д” підпункту 166.6.1 цього пункту - середньомісячний дохід такого платника податку за звітний (податковий) рік не може перевищувати двократного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня такого року.
У випадку, коли зазначені у підпунктах “в”, “г” і “д” підпункту 166.6.1 цього пункту особи утримують дітей, визначених у підпунктах  “а” та “б” підпункту 166.6.1 цього пункту, при дотриманні всіх інших умов, визначених пунктом 166.6 цієї статті, такі особи мають право скористатися податковою соціальною знижкою як на себе, так і на дітей;
166.6.4. для розрахунку розміру середньомісячного доходу, який дає платнику податку право на застосування податкової соціальної знижки, враховуються всі оподатковувані доходи, отримані платником податку та членами його сім’ї протягом звітного (податкового) року, за який застосовується така знижка. Для такого розрахунку доходи у вигляді заробітної плати враховуються з урахуванням пункту 164.6 статті 164 цього Кодексу;  
166.6.5. платник податку, який виявив бажання скористатися податковою соціальною знижкою, може здійснити з контролюючим органом попереднє узгодження сум доходів, які дають йому право на податкову соціальну знижку, її розміру та належної до повернення з бюджету суми податку. 
Таке узгодження здійснюється на підставі поданої платником податку у період з 1 березня до 1 вересня наступного за звітним податкового року до контролюючого органу за місцем свого проживання (податкової адреси) заяви з зазначенням щодо всіх членів його сім’ї: реєстраційних номерів облікової картки платника податку, або паспортних даних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і мають про це відмітку у паспорті, або номерів свідоцтв про народження чи паспортних даних малолітніх та неповнолітніх дітей, а також відповідний попередній розрахунок розміру такої знижки.
Контролюючий орган  протягом десяти робочих днів з дня одержання такої заяви проводить необхідні розрахунки та письмово повідомляє заявнику чи додержані ним умови для застосування податкової соціальної знижки, а також про належну йому до повернення з бюджету суму податку. Якщо платник погоджується з висновком контролюючого органу, він має право зазначити визначені контролюючим органом суми  в своїй річній податковій декларації.
У разі незгоди з висновком контролюючого органу щодо податкової соціальної знижки, платник податку має право в річній податковій декларації зазначити власно визначену суму податкової соціальної знижки. До податкової декларації, що подається для застосування податкової соціальної знижки, платник податку зобов’язаний додати копії документів, які підтверджують ступінь споріднення з членами його сім’ї (щодо  підпунктів “а” та “б” підпункту 166.6.1 цього пункту) та/або підтверджують його статус (щодо підпунктів “в”, “г” і “д” підпункту 166.6.1 цього пункту);
166.6.6. сума податку, розрахована до повернення з бюджету платнику податку внаслідок застосування податкової соціальної знижки, не може перевищувати суму податку на доходи фізичних осіб, фактично сплачену до бюджету платником податку протягом звітного (податкового) року, за який така знижка застосовується, з доходів у вигляді заробітної плати або грошового забезпечення осіб, зазначених у підпункті 164.2.21 пункту 164.2 статті 164 цього розділу, або з доходів від провадження підприємницької чи незалежної професійної діяльності, які оподатковуються згідно з цим Кодексом;
166.6.7. на застосування податкової соціальної знижки розповсюджуються обмеження, встановлені пунктом 166.4 цієї статті”.
45. Статтю 167 викласти в такій редакції:
“167.1. Базова ставка податку становить 10 відсотків та застосовується до бази оподаткування всіх визначених у цьому розділі оподатковуваних доходів, окрім доходів, до яких згідно з окремими нормами цього розділу передбачено застосування  ставки в іншому розмірі.
167.2. Ставка податку, визначена як половина розміру базової ставки, становить 5 відсотків і застосовується до доходів, прямо визначених окремими нормами цього розділу.
167.3. Ставка податку, визначена як подвійний розмір базової ставки, становить 20 відсотків і застосовується до доходів, прямо визначених окремими нормами цього розділу, зокрема до:   
доходів, зазначених у підпункті 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 цього розділу;  
доходів, нарахованих у вигляді дивідендів по акціях та/або інвестиційних сертифікатах, що виплачуються інститутами спільного інвестування та  суб’єктами господарювання, які не є платниками податку на розподілений прибуток; 
виграшів, призів, подарунків від суб’єктів господарювання;
спадщини, подарунків з джерелом походження з України, отриманих нерезидентами.
167.4. Ставка податку, визначена як восьмикратний розмір базової ставки, становить 80 відсотків і застосовується до доходу у вигляді перевищення суми пенсії понад розмір, визначений у підпункті 164.2.19 пункту 164.2 статті 164 цього Кодексу.
167.5. Сплата податку у фіксованому розмірі - 10 відсотків мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, застосовується для оподаткування доходів осіб, які займаються індивідуальною діяльністю без реєстрації підприємцем згідно зі статтею 177 цього Кодексу";
46. У статті 168:
1) у пункті 168.1: 
підпункт 168.1.1 викласти в такій редакції:
“168.1.1. Податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку (крім платників податків, зазначених у статтях 177 та 178 цього розділу та у главі 1 розділу XIV цього Кодексу), зобов'язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставки податку, визначені в статті 167 цього Кодексу.
За відокремлений підрозділ юридичної особи, який не уповноважений нараховувати фізичним особам доходи та утримувати (сплачувати) з них податок на доходи фізичних осіб, усі обов'язки податкового агента виконує юридична особа.
У разі прийняття рішення про створення відокремленого підрозділу юридична особа повідомляє про це контролюючі органи за своїм місцезнаходженням та місцезнаходженням таких новостворених підрозділів у встановленому порядку”; 
підпункт 168.1.6  виключити;
2)  пункт 168.4 викласти в такій редакції:
“168.4. Порядок сплати (перерахування) податку до відповідного бюджету.          
168.4.1. порядок сплати податку, визначений у цьому пункті, застосовується всіма юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, яким в установленому порядку надано повноваження щодо нарахування, утримання і сплати (перерахування) до бюджету податку (далі – уповноважений відокремлений підрозділ);
168.4.2. податковий агент сплачує (перераховує) податок, утриманий з доходів, нарахованих на користь фізичної особи:
50% від загальної суми податку, утриманого з нарахованого окремій фізичній особі доходу – до місцевого бюджету за місцем її постійного проживання (податкової адреси);
50% від загальної суми податку, утриманого з такого доходу такої фізичної особи – до місцевого бюджету за місцем безпосереднього здійснення фізичною особою  трудової діяльності або виконання робіт (продажу товарів, надання послуг) за цивільно-правовими договорами, а також отримання доходу з інших підстав, тобто за місцем знаходження юридичної особи та за місцем знаходження не уповноважених відокремлених підрозділів такої юридичної особи; 
168.4.3. юридична особа за своїм місцезнаходженням та місцезнаходженням не уповноважених відокремлених підрозділів, уповноважений відокремлений підрозділ за своїм місцезнаходженням одночасно з поданням документів на отримання коштів для виплати нарахованих фізичним особам доходів сплачує (перераховує) у встановленому цим пунктом порядку суми утриманого податку на відповідні рахунки, відкриті в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів”;
3) пункт 168.5 виключити.
47. Статтю 169 виключити.
48. У статті 170:
1) у підпункті 170.1.4 пункту 170.1 слова “за ставками, визначеними” замінити словами  “за ставкою, визначеною”;
2) у пункті 170.2:
абзац п’ятий  підпункту 170.2.6 виключити;
підпункт 170.2.8 виключити;
у підпункті 170.2.9:
у першому реченні слова та цифри "(крім операцій з цінними паперами, визначеними у підпункті 165.1.52 пункту 165.1 статті 165 цього Кодексу)" виключити;
 у другому реченні слова та цифри “за ставкою, визначеною підпунктом 167.5.1 пункту 167.5” замінити словами та цифрами “за ставкою, визначеною пунктом 167.1”;
3) у підпункті 170.3.1  пункту 170.3 слова та цифри “за ставкою, визначеною підпунктом 167.5.1 пункту 167.5” замінити словами та цифрами “за ставкою, визначеною пунктом 167.1”;
4) у пункті 170.4:
в абзаці другому підпункту 170.4.1 слова та цифри “за ставкою, визначеною абзацом першим пункту 167.1” замінити словами та цифрами “за ставкою, визначеною пунктом 167.1”;
  у підпункті 170.4.3 слова та цифри “за ставкою, визначеною підпунктом 167.5.1 пункту 167.5” замінити словами та цифрами “за ставкою, визначеною пунктом 167.1”;
5) у пункті 170.5:
у підпункті 170.5.1 слова “або за його дорученням інша особа, яка здійснює таке нарахування” виключити;
підпункт 170.5.2 виключити:
у підпункті 170.5.3  слова та цифри “емітовану таким платником податку згідно з підпунктом 153.3.7 пункту 153.3 статті 153 цього Кодексу” виключити;
підпункт 170.5.4 викласти в такій редакції:
“170.5.4. Доходи, зазначені в цьому пункті, остаточно оподатковуються податковим агентом під час їх нарахування платнику податку за ставками, визначеними у статті 167 цього Кодексу, а саме:
за ставкою, визначеною у пункті 167.2 - дивіденди по акціях та корпоративних правах, нарахованих резидентами - платниками податку на прибуток підприємств;
за ставкою, визначеною у пункті 167.3 - дивіденди по акціях та/або інвестиційних сертифікатах, що виплачуються інститутами спільного інвестування та неплатниками податку на прибуток підприємств”;
6) у пункті 170.6:
у підпункті 170.6.2 слова та цифри “за ставкою, визначеною абзацом першим пункту 167.1” замінити словами та цифрами “за ставкою, визначеною пунктом 167.3”;
у підпункті 170.6.3 слова та цифри “за ставкою, визначеною в абзаці першому пункту 167.1” замінити словами та цифрами “за ставкою, визначеною в пункті 167.3”;
7) у пункті 170.7:
в абзаці першому підпункту 170.7.1 після слів “гуманітарна допомога” доповнити словами “матеріальна допомога”;
в абзаці першому  підпункту 170.7.3 слова та цифри “не перевищує суми граничного розміру доходу, визначеного згідно з абзацом першим підпункту 169.4.1 пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу, встановленого на 1 січня такого року” замінити словами та цифрами “не перевищує двократного розміру  мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року”;
у підпункті “б” підпункту 170.7.8 слова “за ставками, встановленими” замінити словами  “за ставкою, визначеною”;
8) в абзаці першому підпункту 170.8.2 слова “за ставками, визначеними” замінити словами  “за ставкою, визначеною”;
9) підпункт 170.10.2  пункту 170.10 виключити;
10) у підпункті 170.11.1 слова “за ставками, визначеними” замінити словами  “за ставкою, визначеною”;
11) пункт 170.12 виключити.
49. Підпункт “а” пункту 171.2 статті 171 доповнити словами “в тому числі виплат без ідентифікації особи, на користь якої здійснюється такі виплати”.
50. Пункт 173.6  статті 173 виключити.
51. У статті 174:
1) назву та пункти 174.1 – 174.3  викласти в такій редакції:
“Стаття 174. Оподаткування доходу, отриманого платником податку у вигляді спадщини чи дарунку від фізичної особи
174.1. Оподаткуванню підлягає сума (вартість) будь - яких об’єктів, які зазначені у отриманому платником податку в установленому законом порядку свідоцтві про право на спадщину, або визначені як об’єкти спадщини такого платника в інший встановлений законом спосіб.
174.2. Оподаткування об'єктів спадщини та подарунків від фізичної особи:
174.2.1. до загального річного оподатковуваного доходу платника податку - резидента не включається та не підлягає оподаткуванню:
сума (вартість) будь-яких об’єктів спадщини (подарунків), що успадковуються (отримуються у подарунок) членами сім'ї спадкодавця (дарувателя) першого ступеня споріднення;
вартість власності (за виключенням грошових коштів), що успадковується особою, яка є інвалідом I групи або має статус дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування, є дитиною-інвалідом, незалежно від ступеня споріднення з спадкодавцем;
174.2.2. сума (вартість) об’єктів спадщини (подарунків від фізичної особи), отриманих платником податку - резидентом від осіб, які не відносяться до членів його сім’ї першого ступеня споріднення,  оподатковується за ставкою, визначеною пунктом 167.1 статті 167 цього Кодексу;
174.2.3. сума (вартість) будь-яких об’єктів спадщини (подарунків) з джерелом походження з України, отриманих платником податку - нерезидентом від будь-яких фізичних осіб,  оподатковується за ставкою, визначеною пунктом 167.3 статті 167 цього Кодексу. 
174.3. Особами, відповідальними за сплату (перерахування) податку до бюджету, є спадкоємці та обдаровані, які отримали спадщину чи  подарунок.
Нерезиденти, які отримали  спадщину чи подарунок з джерелом походження з України, зобов'язані сплатити податок з такого доходу до отримання свідоцтва про право на спадщину та/або нотаріально посвідчення договору дарування на їх користь”;
2)  абзац  другий пункту 174.4 викласти у такій редакції:
 “Нотаріус видає спадкоємцю-нерезиденту свідоцтво про право на спадщину та/або посвідчує договір дарування на його користь за наявності документа про сплату таким нерезидентом податку з суми (вартості) доходу, отриманого на підставі таких документів”;
3) пункт 174.6 виключити.
52. У пункті 176.1 статті 176 підпункти “г”, “д” та  “є” виключити.
53. Статтю 177 викласти в такій редакції:
“Стаття 177. Оподаткування індивідуальної діяльності 
177.1. Фізична особа за власним бажанням може займатися провадженням визначених цією статтею видів діяльності без реєстрації підприємцем із сплатою податку на доходи фізичних осіб у фіксованому розмірі за умов здійснення такої діяльності індивідуально (особисто без найманих осіб)  та не перевищення річного обсягу доходу від провадження такої діяльності понад 250-кратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року.            
177.2  Фізична особа, яка має намір здійснювати індивідуальну діяльність, зобов'язана стати на облік у контролюючих органах за місцем свого постійного проживання (податкової адреси) як особа, яка здійснює індивідуальну діяльність.
Підставою для взяття на облік у контролюючому органі є письмова заява такої фізичної особи, яку вона може подати до органу місцевого самоврядування або до контролюючого органу за місцем постійного проживання (податкової адреси)  з зазначенням дати початку діяльності, періоду її провадження та обраного виду діяльності. Орган місцевого самоврядування протягом  трьох робочих днів з моменту одержання такої заяви повідомляє відповідний контролюючий орган у порядку, встановленому центральним орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.
177.3. Фізична особа, яка взята на облік у контролюючих органах як така, що здійснює індивідуальну діяльність, сплачує фіксовану суму податку на доходи фізичних осіб шляхом здійснення авансового платежу за календарні періоди, що дорівнюють місяцю, кварталу, півроку, року (за вибором платника). Сплата фіксованої суми податку здійснюється не пізніше 20 числа (включно) місяця за наступні календарні періоди (місяць, квартал, півріччя, рік),  в яких платник податку має намір здійснювати  таку діяльність.
Провадження індивідуальної діяльності за обраним видом починається з 1 числа місяця, за який здійснено авансовий платіж та продовжується до останнього числа місяця (включно) того календарного періоду (місяць, квартал, півроку, рік), за який здійснено авансовий платіж податку.
Авансові платежі за календарні періоди, в яких індивідуальна діяльність фактично не провадилась, поверненню не підлягають. 
177.4. Податок на доходи фізичних осіб з доходів від індивідуальної діяльності сплачується у фіксованому розмірі, який становить 10 відсотків від розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року з розрахунку на календарний місяць.
З  доходів, отриманих не від провадження індивідуальної діяльності, сплачується податок на доходи фізичних осіб у порядку та за ставками, встановленими для таких доходів цим розділом.
177.5. Платники податку на доходи фізичних осіб у фіксованому розмірі звільняються від обов’язкового ведення обліку доходів і витрат, пов’язаних з провадженням обраного ними виду індивідуальної діяльності.
177.6. За наслідками звітного (податкового) року зазначені у цій статті платники податку зобов’язані подати річну податкову декларацію та вказати в ній фактичну суму доходу, отриманого від здійснення обраного виду діяльності. 
У разі перевищення річного обсягу доходу понад розмір, зазначений у пункті 177.1 цієї статті, такий платник податку позбавляється права займатися у наступному за звітним податковому році визначеною цією статтею індивідуальною діяльністю та зобов’язаний доплатити з такого перевищення податок  на доходи  фізичних осіб за ставкою, визначеною  пунктом 167.3 статті 167 цього розділу.
177.7. Види індивідуальної діяльності, які має право здійснювати фізична особа зі сплатою встановленого цією статтею податку на доходи фізичних  осіб у фіксованому розмірі: 
1) роздрібна торгівля;
2) надання побутових послуг населенню. Для цілей цього пункту під побутовими послугами населенню, які надаються фізичними особами, які здійснюють індивідуальну діяльність, розуміються такі види послуг, що надаються іншим фізичним особам за їх індивідуальним замовленням:
послуги з ремонту взуття;
послуги з ремонту одягу та побутових текстильних виробів;
послуги з ремонту трикотажних виробів;
послуги з ремонту та реставрації килимів та килимових виробів;
послуги з ремонту шкіряних, галантерейних та дорожніх виробів;
послуги з ремонту, реставрації та поновлення меблів;
послуги з ремонту автомобілів, мотоциклів, моторолерів, і мопедів, велосипедів та інших автотранспортних засобів за індивідуальним замовленням;
послуги з ремонту радіотелевізійної та іншої аудіо- і відеоапаратури;
послуги з ремонту електропобутової техніки та інших побутових та офісних приладів;
послуги з ремонту годинників;
послуги з технічного обслуговування і ремонту музичних інструментів;
послуги з ремонту інших предметів особистого користування, домашнього вжитку та металовиробів;
послуги з прання та прасування білизни та інших текстильних виробів;
перукарські та косметологічні послуги, послуги з манікюру та педікюру, татуювання;
послуги, пов'язані з сільським та лісовим господарством;
послуги домашньої прислуги, гувернера, репетитора, догляд за хворими або немічними особами;
послуги, пов'язані з очищенням та прибиранням приміщень за індивідуальним замовленням;
грумінг;
3) зайняття традиційними народними промислами. Перелік видів традиційних народних промислів, якими можуть займатися фізичні особи на умовах, визначених цим пунктом, встановлюється сільськими, селищними та міськими радами за місцем постійного проживання (податкової адреси) таких платників податку”.
54. Статтю 178 викласти в такій редакції:
 “Стаття 178. Оподаткування доходів, отриманих самозайнятими фізичними особами, які провадять незалежну професійну діяльність, а також фізичними особами - підприємцями, крім осіб, що обрали спрощену систему оподаткування 
178.1. Доходи фізичних осіб - підприємців, а також осіб, які провадить незалежну професійну діяльність, отримані протягом звітного (податкового) року від провадження такої діяльності, оподатковуються за ставкою, визначеною в пункті 167.1 статті 167 цього Кодексу.
178.2. Об'єктом оподаткування є чистий оподатковуваний дохід, тобто різниця між загальним оподатковуваним доходом (виручка у грошовій та негрошовій формі) і документально підтвердженими витратами, пов'язаними з провадженням господарської  або незалежної професійної діяльності  фізичної особи. 
178.3. Для фізичної особи - підприємця, зареєстрованого як платник податку на додану вартість, не включаються до витрат і доходу суми податку на додану вартість, що входять до ціни придбаних або проданих товарів (робіт, послуг).
178.4. До переліку витрат, безпосередньо пов’язаних з отриманням доходів фізичними особами - підприємцями, належать:
178.4.1. витрати, до складу яких включається вартість сировини, матеріалів, товарів, що утворюють основу для виготовлення (продажу) продукції або товарів (надання робіт, послуг), купівельних напівфабрикатів та комплектуючих виробів, палива й енергії, будівельних матеріалів, запасних частин, тари й тарних матеріалів, допоміжних та інших матеріалів, які можуть бути безпосередньо віднесені до конкретного об’єкта витрат;
178.4.2. витрати на оплату праці фізичних осіб, що перебувають у трудових відносинах з таким платником податку (далі - працівники), які включають витрати на оплату основної і додаткової заробітної плати та інших видів заохочень і виплат виходячи з тарифних ставок, у вигляді премій, заохочень, відшкодувань вартості товарів (робіт, послуг), витрати на оплату за виконання робіт, послуг згідно з договорами цивільно-правового характеру, будь-яка інша оплата у грошовій або натуральній формі, встановлена за домовленістю сторін (крім сум матеріальної допомоги, які звільняються від оподаткування згідно з нормами цього розділу);
обов’язкові виплати, а також компенсація вартості послуг, які надаються працівникам у випадках, передбачених законодавством, внески платника податку на обов’язкове страхування життя або здоров’я працівників у випадках, передбачених законодавством;
178.4.3. суми єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування у розмірах і порядку, встановлених законом;
178.4.4. інші витрати, до складу яких включаються витрати, що пов’язані з веденням господарської діяльності, які не зазначені в підпунктах 178.4.1-178.4.3 цього пункту, до яких відносяться витрати на відрядження найманих працівників, на послуги зв’язку, реклами, плати за розрахунково-касове обслуговування, на оплату оренди, ремонт та експлуатацію майна, що використовується в господарській діяльності, на транспортування готової продукції (товарів), транспортно-експедиційні та інші послуги, пов’язані з транспортуванням продукції (товарів), вартість придбаних послуг, прямо пов’язаних з виробництвом товарів, виконанням робіт, наданням послуг.
178.5. Фізичні особи - підприємці та особи, які провадять незалежну професійну діяльність, подають до контролюючого органу податкову декларацію за місцем своєї податкової адреси за результатами календарного року у строки, встановлені цим Кодексом для річного звітного податкового періоду, в якій також зазначаються авансові платежі з податку на доходи фізичних осіб, сплачені протягом звітного (податкового) періоду.
178.5.1. авансові платежі з податку на доходи фізичних осіб розраховуються платником податку самостійно згідно з фактичними даними, зазначеними у Книзі обліку доходів та витрат кожного календарного кварталу, та сплачуються до бюджету до 20 числа місяця, наступного за кожним календарним кварталом (до 20 квітня, до 20 липня і до 20 жовтня). Авансовий платіж за четвертий календарний квартал не розраховується та не сплачується.
Якщо результатом розрахунку авансового платежу за відповідний календарний квартал є від’ємне значення, то авансовий платіж за такий період не сплачується;
178.5.2. фізичні особи - підприємці, які зареєстровані протягом року в установленому законом порядку або перейшли із спрощеної системи оподаткування на загальну систему оподаткування, подають податкову декларацію за результатами звітного кварталу, в якому розпочата така діяльність або відбувся перехід на загальну систему оподаткування. Такі платники податку розраховують та сплачують авансові платежі у строки, визначені підпунктом 178.5.1 цього пункту, що настануть у звітному (податковому) році;
178.5.3. остаточний розрахунок податку на доходи фізичних осіб за звітний податковий рік здійснюється платником самостійно згідно з даними, зазначеними в річній податковій декларації, з урахуванням сплаченого ним протягом року податку на доходи фізичних осіб на підставі документального підтвердження факту його сплати.
Надмірно сплачені суми податку підлягають зарахуванню в рахунок майбутніх платежів з цього податку або поверненню платнику податку в порядку, передбаченому цим Кодексом.
178.6. У разі якщо зазначений у цій статті платник податку   отримує інші доходи, ніж від провадження підприємницької або незалежної професійної діяльності, такі доходи оподатковуються за загальними правилами та ставками, встановленими цим розділом для платників податку на доходи фізичних осіб.
178.7. Зазначена у цій статті фізична особа вважається податковим агентом працівника - фізичної особи, яка перебуває з нею у трудових, цивільно-правових відносинах, або іншої фізичної особи) щодо будь-яких оподатковуваних доходів, нарахованих (виплачених, наданих) на користь такої особи. 
178.8. Як виключення з пункту 178.7 цієї статті під час нарахування (виплати) податковим агентом доходу фізичній особі - підприємцю від здійснення нею підприємницької діяльності, а також фізичній особі, яка здійснює незалежну професійну діяльність, податок на доходи у джерела виплати не утримується, якщо такими самозайнятими особами надано копію документу, що підтверджує її державну реєстрацію відповідно до закону як суб'єкта підприємницької діяльності або перебування на обліку  у контролюючому органі як особи, що провадить незалежну професійну діяльність. 
Це правило не застосовується в разі нарахування (виплати) самозайнятій особі доходу за виконання певної роботи та/або надання послуги згідно з цивільно-правовим договором, коли буде встановлено, що відносини за таким договором фактично є трудовими, а сторони договору можуть бути прирівняні до працівника чи роботодавця відповідно до підпунктів 14.1.195 та 14.1.222 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.
178.9. Оподаткування доходів, отриманих фізичною особою - підприємцем, який обрав іншу систему оподаткування доходів від провадження господарської діяльності, здійснюється за відповідними правилами, встановленими цим Кодексом.
178.10. Зазначені у цій статті самозайняті фізичні особи зобов'язані вести Книгу обліку доходів і витрат та мати підтверджуючі документи, які відповідають вимогам  бухгалтерського обліку 
Форми Книг обліку доходів і витрат для підприємців та осіб, які здійснюють незалежну професійну діяльність, а також порядок їх ведення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.
178.11. Фізичні особи - підприємці застосовують реєстратори розрахункових операцій відповідно до Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”.
178.12. Фізичні особи - підприємці подають річну податкову декларацію у строк, визначений підпунктом 49.18.5 пункту 49.18 статті 49 цього Кодексу, в якій поряд з доходами від підприємницької діяльності мають зазначатися інші доходи з джерел їх походження з України та іноземні доходи.
178.13. Іноземці та особи без громадянства, які зареєстровані підприємцями згідно із законодавством України, є резидентами, і на них поширюється дія пункту 178.11 цієї статті.
178.14. Особливості оподаткування доходів самозайнятих осіб – підприємців.
178.14.1. самозайняті особи, які мають право застосовувати особливості оподаткування, визначені цим пунктом:
а) підприємці, обсяг доходу яких від провадження господарської діяльності протягом календарного року, що передує звітному (податковому) року застосування особливостей оподаткування самозайнятих осіб, не перевищує 4000  розмірів мінімальної заробітної плати, установленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, в тому числі вперше зареєстровані у поточному році;
б) особи, що провадять незалежну професійну діяльність, обсяг доходу яких від провадження такої діяльності протягом календарного року, що передує звітному (податковому) року застосування особливостей оподаткування самозайнятих осіб, не перевищує 4000  розмірів мінімальної заробітної плати, установленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, в тому числі вперше взяті на облік у контролюючому органі  у поточному році;
178.14.2. не мають права застосувати особливості оподаткування самозайнятих осіб фізичні особи - підприємці, які здійснюють:
діяльність з організації, проведення азартних ігор, лотерей, парі (букмекерське парі, парі тоталізатора);
обмін іноземної валюти;
виробництво, експорт, імпорт, продаж підакцизних товарів (крім роздрібного продажу паливно-мастильних матеріалів в ємностях до 20 літрів та діяльності фізичних осіб, пов’язаної з роздрібним продажем пива та столових вин);
видобуток, виробництво, реалізацію дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння, у тому числі органогенного утворення;
видобуток, реалізацію корисних копалин;
діяльність у сфері фінансового посередництва;
діяльність з управління підприємствами;
діяльність з надання послуг пошти (крім кур'єрської діяльності) та зв'язку (крім діяльності, що не підлягає ліцензуванню);
діяльність з продажу предметів мистецтва та/або антикваріату, діяльність з організації торгів (аукціонів) виробами мистецтва, предметами колекціонування або антикваріату;
торгівлю цінними паперами та деривативами.
Також не мають права застосувати особливості оподаткування самозайнятих осіб зазначені у цій статті фізичні особи, які протягом трьох послідовних податкових (звітних) років декларують відсутність доходів або від’ємне значення чистого оподатковуваного доходу;  
178.14.3. фізичні особи - підприємці та фізичні особи, які провадять незалежну професійну діяльність, за власним бажанням можуть прийняти рішення про застосовування  визначених у цьому пункті особливостей оподаткування самозайнятих осіб. 
Таке рішення може бути прийнято фізичною особою один раз протягом календарного року.
Зазначені у цьому підпункті особливості оподаткування самозайнятих осіб можуть застосовуватися з першого числа будь-якого календарного місяця звітного (податкового) року.
Підтвердження прийнятого фізичною особою рішення про застосування особливостей оподаткування  самозайнятих осіб здійснюється шляхом подання такою особою до відповідного контролюючого органу за місцем державної реєстрації фізичної особи - підприємця чи за місцем постійного проживання особи, яка провадить незалежну професійну діяльність, відповідної заяви у письмовій формі.
Така заява подається не пізніше 25 числа місяця, що передує місяцю, в якому платник податку буде застосувати особливості оподаткування самозайнятих осіб.
Фізична особа, яка застосовує особливості оподаткування самозайнятих осіб, може відмовитись від їх застосування з першого дня будь-якого календарного кварталу, шляхом подання письмової заяви до відповідного контролюючого органу.
Така заява подається не пізніше останнього  календарного дня кварталу, що передує кварталу, з якого фізична особа відмовляється від застосування особливостей оподаткування самозайнятих осіб;
178.14.4. доходи фізичних осіб, які застосовують особливості оподаткування самозайнятих осіб, отримані протягом календарного року від провадження господарської або незалежної професійної діяльності, оподатковуються за ставками, визначеними в пункті 167.1 статті 167 цього Кодексу;
178.14.5. об'єктом оподаткування є чистий оподатковуваний дохід, тобто різниця між доходами, фактично отриманими протягом  звітного (податкового) року і документально підтвердженими витратами, здійсненими протягом  звітного (податкового) року, визначеними  у підпункті 178.14.16 цього пункту, пов’язаними з господарською діяльністю фізичної особи - підприємця або із провадженням певного виду незалежної професійної діяльності.
Якщо результатом розрахунку чистого оподатковуваного доходу за підсумками звітного (податкового) періоду є від’ємне значення, то сума такого від’ємного значення підлягає включенню до витрат наступного звітного (податкового) періоду, а також кожного з наступних звітних (податкових) періодів до повного погашення такого від'ємного значення об’єкта оподаткування;
178.14.6. для визначення розміру чистого оподатковуваного доходу фізичні особи зобов’язані вести Книгу обліку доходів і витрат. форма якої та порядок її ведення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування  державної фінансової політики.
Форма Книги обліку доходів і витрат повинна містити інформацію виключно щодо:
первинного документу (назва документу, дата складання, номер документу, призначення платежу, сума постачання);
контрагента (назва або П.І.Б., податковий номер або серія та номер паспорта фізичної особи, яка через свої релігійні переконання відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків);
суми отриманих доходів;
суми понесених витрат.
До визначення центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування  державної фінансової  політики, форми Книги обліку доходів і витрат, фізична особа зобов’язання забезпечити її ведення у довільній формі. 
Зазначені у цьому підпункті особи ведуть спрощений облік доходів і витрат за касовим методом; 
178.14.7. для фізичних осіб, які застосовують особливості оподаткування самозайнятих осіб, звітним (податковим) періодом є календарний рік.
Фізичні особи, які застосовують особливості оподаткування самозайнятих осіб, подають до відповідного контролюючого органу податкову декларацію за результатами календарного року протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року, в якій також зазначаються авансові платежі з податку на доходи фізичних осіб, сплачені протягом звітного (податкового) періоду;
178.14.8. авансові платежі з податку на доходи фізичних осіб розраховуються платником податку самостійно згідно з фактичними даними, зазначеними у Книзі обліку доходів та витрат кожного календарного кварталу, та сплачуються до бюджету до 20 числа місяця, наступного за кожним календарним кварталом (до 20 квітня, до 20 липня і до 20 жовтня). Авансовий платіж за четвертий календарний квартал не розраховується та не сплачується.
Якщо результатом розрахунку авансового платежу за відповідний календарний квартал є від’ємне значення, то авансовий платіж за такий період не сплачується;
178.14.9. остаточний розрахунок податку на доходи фізичних осіб за звітний (податковий) рік здійснюється платником податку самостійно згідно з даними, зазначеними в річній податковій декларації, з урахуванням сплачених ним протягом року авансових платежів з податку на доходи фізичних осіб на підставі документального підтвердження факту їх сплати;
178.14.10. податок на доходи фізичних осіб за звітний (податковий) рік сплачується протягом 50 календарних днів, що настають за останнім календарним днем  звітного (податкового) року;
178.14.11. надмірно сплачені суми податку на доходи фізичних осіб підлягають зарахуванню в рахунок майбутніх платежів з цього податку або поверненню платнику податку в порядку, передбаченому цим Кодексом;
178.14.12. фізична особа, яка застосовує особливості оподаткування самозайнятих осіб,  виконує всі обов’язки податкового агента, передбачені розділом цим Кодексом, стосовно будь-яких оподатковуваних доходів, нарахованих на користь фізичних осіб, в тому числі які перебувають з нею у трудових або в цивільно-правових відносинах; 
178.14.13. до доходів звітного періоду включаються усі суми, що отримані фізичною особою від провадження господарської або незалежної професійної діяльності в готівковій та/або безготівковій формі, у тому числі, але не виключно, отримані аванси, передоплата, платежі за договорами комісії, доручення, транспортного експедирування, агентськими договорами;
178.14.14. до доходів звітного періоду підприємця не включаються:
суми податку на додану вартість (за винятком фізичних осіб, які не є платниками податку на додану вартість);
суми позики, отриманої та поверненої протягом 12 календарних місяців, та суми кредитів;
суми коштів цільового призначення, що надійшли від Пенсійного фонду та інших фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування, з бюджетів або державних цільових фондів (у межах державних або місцевих програм);
суми коштів у частині надмірно сплачених податків, зборів (обов’язкових платежів), що повертаються фізичній особі з бюджетів або державних цільових фондів;
178.14.15. інші доходи, ніж від провадження господарської  або незалежної професійної діяльності, оподатковуються за загальними правилами, встановленими цим Кодексом для платників податків - фізичних осіб;
178.14.16. до витрат звітного періоду  підприємця включаються документально підтверджені витрати фізичної особи в готівковій та/або безготівковій формі, пов’язані з господарською діяльністю фізичної особи - підприємця або із провадженням певного виду незалежної професійної діяльності, в тому числі, але не виключно, аванси, передоплата, платежі за договорами комісії, доручення, транспортного експедирування, агентськими договорами, витрати. За бажанням фізичної особи – підприємця до витрат звітного періоду можуть бути віднесені суми розрахованої амортизації основних засобів та нематеріальних активів.
Перелік витрат по кожному виду незалежної професійної діяльності визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики; 
178.14.17. не включаються до складу витрат підприємця:
витрати, не пов’язані з діяльністю самозайнятої особи;
витрати на придбання, самостійне виготовлення основних засобів та витрати на придбання нематеріальних активів, які підлягають амортизації;
витрати на придбання та утримання основних засобів подвійного призначення, визначених у цій статті;
суми податку на додану вартість (за винятком фізичних осіб, які не є платниками податку на додану вартість);
документально не підтверджені витрати;
178.14.18. зазначені у цій статті підприємці мають право (за власним бажанням) відносити на витрати, пов’язані з провадженням їх господарської діяльності, амортизаційні відрахування з відповідним веденням окремого обліку таких витрат. При цьому амортизації підлягають:
витрати на придбання основних засобів та нематеріальних активів;
витрати на самостійне виготовлення основних засобів. 
Не підлягають амортизації та повністю відносяться до складу витрат звітного періоду витрати на:
проведення ремонту, реконструкції, модернізації та інших видів поліпшення основних засобів;
ліквідацію основних засобів (в частині залишкової вартості).
Не підлягають амортизації основні засоби подвійного призначення:
земельні ділянки;
об’єкти житлової нерухомості;
легкові та вантажні автомобілі;
178.14.18.1. розрахунок амортизації основних засобів та нематеріальних активів здійснюється із застосуванням прямолінійного методу нарахування амортизації, за яким річна сума амортизації визначається діленням первісної вартості об’єкта основних засобів та нематеріальних активів, яка амортизується, на строк корисного використання об’єкта основних засобів та нематеріальних активів;
178.14.18.2. облік вартості, яка амортизується, ведеться за кожним об’єктом;
178.14.18.3. амортизація нараховується протягом строку корисного використання (експлуатації) об’єкта основних засобів та нематеріальних активів, самостійно установленого фізичною особою, але не менше мінімально допустимого строку корисного використання об’єкту основних засобів та нематеріальних активів:
Групи 	Мінімально допустимі строки корисного використання, років	
1 – капітальні витрати на поліпшення земель, не пов’язані з будівництвом	15	
2 – будівлі, споруди, передавальні пристрої	10	
3 – машини, обладнання, тварини, багаторічні насадження та інше	5	
4 – нематеріальні активи	відповідно до правовстановлюючого документа, але не менш як 2 роки	
Вартість основних засобів та нематеріальних активів фізичних осіб, що придбані чи самостійно виготовлені до початку застосування особливостей оподаткування самозайнятих осіб, яка амортизуватиметься протягом застосування таких особливостей, визначається шляхом зменшення первісної вартості таких об’єктів основних засобів та нематеріальних активів на суму розрахованої амортизації, визначену відповідно до вимог цього пункту, починаючи з фактичної дати придбання чи самостійного виготовлення таких об’єктів до початку застосування особливостей оподаткування самозайнятих осіб.
Дія цього підпункту поширюється виключно на об’єкти основних засобів та нематеріальних активів,  витрати на придбання чи самостійне виготовлення яких документально підтверджені;
178.14.18.4. достатньою підставою для документального підтвердження понесених витрат у звітному періоді є наявність документу, складеного у довільній формі, обов’язкові реквізити якого включають інформацію щодо:
контрагента (назва або П.І.Б., податковий номер або серія та номер паспорта фізичної особи, яка через свої релігійні переконання відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків);
найменування товару (послуги);
кількісних показників проведеної операції;
вартісних показників постачання;
дати проведення операції;
суми ПДВ (в разі реєстрації фізичної особи платником ПДВ).
Вимагати зазначення у документах, що підтверджують витрати фізичної особи, інших реквізитів, не встановлених цим пунктом, забороняється;
178.14.19. документи, які підтверджують понесені підприємцями витрати у звітному періоді, що були включені до розрахунку чистого оподатковуваного доходу, зазначеного в податковій декларації звітного (податкового) періоду, повинні зберігатися фізичною особою протягом 1095 днів від граничного терміну подання податкової декларації, до якої такі витрати включені, незалежно від того чи продовжує така фізична особа провадити господарську або незалежну професійну діяльність;
178.14.20. фізична особа - підприємець, яка застосовує особливості оподаткування самозайнятих осіб, може за власним вибором зареєструватися платником податку на додану вартість згідно з розділом V цього Кодексу;
178.14.21. перелік витрат щодо кожного виду незалежної професійної діяльності визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики;
178.13.22. фізична особа втрачає право на застосування особливостей оподаткування для самозайнятих осіб, визначених цією статтею, на період двох наступних календарних років,  у разі:
перевищення обсягу річного доходу понад 4000  розмірів мінімальної заробітної плати, установленої законом на 1 січня податкового (звітного) року;
 декларування від’ємного значення чистого оподатковуваного доходу, протягом трьох послідовних звітних (податкових) періодів; 
порушення вимог, встановлених цією статтею;
178.14.23. фізична особа – підприємець, яка застосовує особливості оподаткування самозайнятих осіб, звільняється від обов’язку застосування у своїй діяльності реєстратора розрахункових операцій, якщо обсяг її доходу протягом календарного року не перевищує 1000000 гривень. У разі перевищення в календарному році обсягу доходу понад 1000000 гривень застосування реєстратора розрахункових операцій для такого платника єдиного податку є обов’язковим. Застосування реєстратора розрахункових операцій розпочинається з першого числа першого місяця кварталу, наступного за виникненням такого перевищення, та продовжується у всіх наступних податкових періодах протягом дії свідоцтва платника єдиного податку”.
55. У статті 179:
1) у пункті 179.2 абзаци другий, шостий та сьомий виключити, а в абзаці третьому слова “від одного податкового агента” замінити словами “від податкових агентів”;
2) у підпункті “а” пункту 179.4:
в абзаці третьому слова “перебувають під арештом або є затриманими чи засудженими до позбавлення волі” виключити;
абзац п’ятий виключити;
3) в абзаці другому пункту 179.6 слова "опікуна або" замінити словами “батьків, опікуна або”;
4) пункт 179.10 викласти в такій редакції:
 “179.10. Платник податку має право звернутися до відповідного контролюючого органу з проханням надати консультативну допомогу з питань, які стосуються заповнення його річної податкової декларації, а контролюючий орган зобов'язаний надати безоплатні послуги за таким зверненням”.
56. Пункт 181.1 статті 181 доповнити словами “та особи, яка відповідно до підпункту 178.14.1 пункту 178.14 статті 178 цього Кодексу має право застосовувати особливості оподаткування для самозайнятих осіб”.
57. Пункт “ж” пункту 184.1 статті 184 виключити.
58. Абзац перший пункту 187.10 статті 187 викласти в такій редакції:
“187.10. Платники податку, які постачають теплову енергію, газ природний (крім скрапленого), у тому числі надають послуги з його транспортування та постачання, надають послуги з водопостачання, водовідведення чи послуги, вартість яких включається до складу квартирної плати чи плати за утримання житла, фізичним особам, бюджетним установам, не зареєстрованим як платники податку, а також житлово-експлуатаційним конторам, квартирно-експлуатаційним частинам, об'єднанням співвласників багатоквартирних будинків, іншим платникам податку, які здійснюють збір коштів від зазначених покупців з метою подальшого їх перерахування продавцям таких товарів (надавачам послуг) у рахунок компенсації їх вартості; та платники податку підприємства паливно-енергетичного комплексу (гірничі підприємства (шахти, рудники, копальні, кар'єри, розрізи, збагачувальні фабрики), газодобувні підприємства, котельні, підключені до магістральних теплових мереж, а також підприємства, які мають ліцензію хоча б з одного виду діяльності: виробництва електричної енергії, передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами, передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, постачання електричної енергії за регульованим тарифом, оптового постачання електричної енергії, транспортування природного газу магістральними трубопроводами, транспортування природного і нафтового газу розподільними трубопроводами, транспортування нафтопродуктів магістральними трубопроводами, постачання природного газу за регульованим тарифом) визначають дату виникнення податкових зобов'язань та податкового кредиту за касовим методом”.
59. У пункті 188.1 статті 188:
1) в абзаці першому слова “крім збору на обов’язкове державне пенсійне страхування” замінити словами “крім акцизного податку на реалізацію суб'єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов’язкове державне пенсійне страхування”;
2) у абзаці другому слова “їх собівартості” замінити словами “звичайних цін”.
60. У статті 192:
1) у пункті 192.1: 
в абзаці четвертому останнє речення виключити;
абзац четвертий підпункту 192.1.1 доповнити реченням такого змісту: 
“Зменшення суми податкових зобов’язань за розрахунком коригування, зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, здійснюється у звітному (податковому) період, в якому зареєстровано розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних”;
2) абзац четвертий підпункту 192.1.2 доповнити реченням такого змісту: 
“Збільшення суми податкового кредиту за розрахунком коригування, зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, здійснюється у звітному (податковому) період, в якому зареєстровано розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних”.
61. У підпункті “а” пункту 193.1 статті 193 цифри “20” замінити цифрами “15”.
62. У підпункті 194.1.1 пункту 194.1 статті 194 цифри “20” замінити цифрами “15”.
63. Пункт 197.21 статті 197 виключити;
64. У статті 198:
1) у пункті 198.5:
абзац другий доповнити словами “та місце постачання яких розташоване за межами митної території України”;
доповнити пункт абзацом такого змісту:
“У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом в акті вибіркової (часткової) інвентаризації, проведеної платником податку на вимогу такого органу, виявлено нестачу придбаних таким платником товарів (за винятком випадку, коли така нестача обумовлена знищенням внаслідок дії обставин непереборної сили, що підтверджується відповідно до законодавства), для цілей розділу V цього Кодексу такі товари вважаються використаними платником податку в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку”;
2) у пункті 198.6:
у абзаці першому слова ”податковими накладними” замінити словами “податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних”;
після абзацу першого доповнити абзацом другим такого змісту:
“Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг по зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних податковим накладним/розрахункам коригування до таких податкових накладних з визначеними сумами податку за операціями, що не є об'єктом оподаткування податком або що звільнені від оподаткування відповідно до цього Кодексу та податковим накладним/розрахункам коригування до таких податкових накладних з неправильно вказаним податковим номером платника податку покупця та/або продавця”.
У зв'язку з цим абзаци другий – восьмий вважати відповідно абзацами третім – дев'ятим.
65. У статті 200:
1) пункт 200.5 виключити;
2) пункт 200.7 доповнити підпунктами 200.7.1 – 200.7.3 такого змісту:
“200.7.1. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову та митну політику, формує та веде Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
До Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування вносяться такі дані:
назва заявника та його індивідуальний податковий номер;
сума заявленого бюджетного відшкодування за кожною заявою з урахуванням (у разі подання) уточнюючого розрахунку до заяви;
дата узгодження суми бюджетного відшкодування та виникнення права платника на бюджетне відшкодування за кожною заявою про повернення суми бюджетного відшкодування;
запис про неузгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за кожною заявою, із зазначенням дати та номера відповідного податкового повідомлення-рішення;
запис про відмову у задоволенні повністю або частково заяви про повернення суми бюджетного відшкодування у випадку закінчення процедури адміністративного або судового оскарження податкового-повідомлення рішення про невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, вказаній у заяві, за результатами якої  платнику податків відмовлено повністю або частково в задоволенні його скарги. При цьому зазначається сума, у відшкодуванні якої відмовлено.
Заяві про повернення суми бюджетного відшкодування, за якою здійснено відповідне відшкодування в повному обсязі, присвоюється статус погашеної із зазначенням дати здійснення та суми такого бюджетного відшкодування.
Внесення даних до реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється контролюючими органами в день їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.
Порядок ведення та форма реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування затверджується Кабінетом Міністрів України.
Право на доступ до реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування мають центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову та митну політику, центральний орган виконавчої влади, що  забезпечує формування державної фінансової політики та інші органи, визначені законом.
200.7.2. Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до реєстру заяв  про повернення суми бюджетного відшкодування.
200.7.3. Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, щоденно публікує на своєму офіційному веб-сайті такі дані щодо кожної заяви, зареєстрованої в реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування (станом на день, що передує дню публікації):
реєстраційний номер заяви, дата та час її реєстрації;
назва заявника та його індивідуальний податковий номер;
заявлена сума бюджетного відшкодування з урахуванням (у разі подання) уточнюючого розрахунку до заяви поданих до виконання заяви про бюджетне відшкодування податку на додану вартість;
запис про неузгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування, дата та номер відповідного податкового повідомлення-рішення;
дата виникнення права платника податку на  з бюджетне відшкодування;
запис про відмову у задоволенні повністю або частково заяви про повернення суми бюджетного відшкодування у випадку закінчення процедури адміністративного або судового оскарження податкового-повідомлення рішення;
про невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, вказаній у заяві, за результатами якої  платнику податків відмовлено повністю або частково в задоволенні його скарги. При цьому зазначається сума, у відшкодуванні якої відмовлено;
запис про повернення суми бюджетного відшкодування, за відповідною заявою та присвоєння такій заяві статусу погашеної із зазначенням дати та суми такого бюджетного відшкодування”;
3) пункт 200.10 доповнити двома абзацами такого змісту
“Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали відповідну заяву отримують бюджетне відшкодування за результатами камеральної перевірки, яка проводиться протягом 30 календарних днів, наступних за граничним терміном отримання податкової декларації, та відповідно до вимог, визначених статтею 76 цього Кодексу.
Сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою контролюючим органом з дня, наступного за днем закінчення проведення камеральної перевірки відповідно до цієї статті. У разі неузгодження контролюючим органом частини суми податку, заявленої до відшкодування, інша частина цієї суми вважаться узгодженою”;
4) пункт 200.11 виключити;
5) пункт 200.13 доповнити словами “або зараховується у рахунок сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу платника податків з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України”;
6) у пункті 200.14:
в абзаці першому слова “або документальної позапланової виїзної” виключити;
в абзацах другому – четвертому слово “перевірок” замінити словом “перевірки”;
7) пункт 200.15 доповнити новим абзацом такого змісту:
“У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини  зобов'язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків”;
8) пункти 200.18 -  200.21 виключити;
9) доповнити пунктом 200.25 такого змісту:
“200.25. Повний перелік платників податку, які отримали бюджетне відшкодування податку на додану вартість, щомісячно публікується на сайті органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, з обов’язковим зазначенням сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість.
Інша податкова інформація, пов’язана з відшкодуванням податку на додану вартість, не є інформацією з обмеженим доступом та підлягає оприлюдненню в обсягах та порядку, установлених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової  політики”.
66. У статті 2001:
1) абзац другий пункту 2001.2 виключити;
2) у пункті 2001.3:
в абзаці другому позначення "SПопРах" замінити позначеннями "SПопРах + SЛіміт";
у абзаці шостому слова “в тому числі рахунка в системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, відкритого для перерахування коштів на його спеціальний рахунок, відкритий в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів” виключити;
після абзацу дев’ятого доповнити двома абзацами такого змісту:
“∑Ліміт - сума середньомісячного розміру сум податку, які за останні 12 звітних (податкових) місяців / 4 квартали були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені.
Така сума щокварталу (протягом першого числа відповідного кварталу) підлягає автоматичному перерахунку з урахуванням показника середньомісячного розміру сум податку, які за останні 12 звітних (податкових) місяців / 4 квартали станом на дату такого перерахунку були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені. Такий перерахунок здійснюється шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком”.
У зв'язку з цим абзаци десятий та одинадцятий вважати відповідно абзацами дванадцятим та тринадцятим.
3) пункт 2001.4 доповнити новим підпунктом такого змісту:
“г) з бюджету в сумах надміру сплачених грошових зобов’язань з податку на додану вартість, повернутих платнику податків в порядку, встановленому статтею 43 цього Кодексу”;
абзац другий пункту 2001.5 виключити
абзац восьмий пункту 2001.6 доповнити новим реченням такого змісту:
“Уточнення інформації у коригуючих реєстрах не може стосуватися сум податку, що підлягає перерахуванню до бюджету/на поточний рахунок платника податку”. 
4) доповнити пунктом 2001.9 такого змісту:
“2001.9. У випадку якщо при поданні податкової декларації платник податку вказав податкові зобов'язання з податку на додану вартість, не підтверджені відповідними податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та індивідуальні податкові номери покупців, яким було поставлено відповідні товари/послуги, та якщо такі податкові зобов'язання були сплачені до бюджету, такий платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідні податкові накладні на суму ∑Перевищ, з одночасним її зменшенням, незалежно від значення показника ∑Накл, обрахованого відповідно до пункту 2001.3 цієї статті”.
67. У статті 201:
1) абзац перший пункту 201.1 викласти у такій редакції:
“201.1. На дату виникнення податкових зобов’язань платник податку зобов’язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін”;
2) абзац перший пункту 201.4 виключити;
3) у пункті 201.10:
абзац перший та другий замінити одним абзацом такого змісту:
“201.10. Податкова накладна та/або розрахунок коригування, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту (крім випадків, визначених пунктом 198.6 статті 198 цього Кодексу) та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження”;
у абзаці сімнадцятому:
у першому реченні слова “У разі порушення продавцем/покупцем товарів/послуг порядку заповнення та/або порядку реєстрації” замінити словами “У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов’язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації”;
у другому реченні слова “або порушено порядок її заповнення та/або порядок реєстрації в Єдиному реєстрі” замінити словами “або допущено помилки при зазначенні обов’язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних”;
абзац вісімнадцятий викласти у такій редакції:
“Протягом 15 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою контролюючий орган зобов'язаний провести документальну позапланову виїзну перевірку зазначеного продавця для з'ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов'язань з податку за такою операцією”;
4) пункт 201.12 доповнити новим абзацом такого змісту:
“Збільшення суми податкового кредиту за податковою накладною, складеною платником за операціями з постачання послуг нерезидентом на митній території України та зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, здійснюється не раніше ніж в звітному податковому періоді в якому зареєстровано податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних з урахуванням строків реєстрації та за умови включення податкових зобов’язань за якою до податкової декларації відповідного звітного періоду сплати штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної”.
68. У статті 209:
1) назву та пункт 209.1  викласти в такій редакції:
“Стаття 209. Спеціальний режим оподаткування діяльності у сфері тваринництва
209.1. Сільськогосподарські підприємства, визначені у пункті 209.6 цієї статті (далі - сільськогосподарські підприємства) для операцій з постачання продукції тваринництва можуть обрати спеціальний режим оподаткування у сфері тваринництва (далі – спеціальний режим оподаткування)”;
2) у пункті 209.2:
в абзаці першому слова “сільськогосподарських товарів/послуг” замінити словами “продукції тваринництва”;
абзац четвертий виключити;
3) у пункті 209.3 слова “сільськогосподарських товарів/послуг” замінити словами “продукції тваринництва”;
4) у пункті 209.4 слова “сільськогосподарських товарів” замінити словами “продукції тваринництва”;
5) у пункті 209.5 слова “сільськогосподарські товари/послуги” замінити словами “продукцію тваринництва”;
6) в абзаці четвертому пункту 209.6 слова “основних фондів” замінити словами “необоротних активів”;
7) пункт 209.7 викласти в такій редакції:
“209.7. Сільськогосподарські підприємства, визначені у пункті 209.6 цієї статті (далі - сільськогосподарські підприємства) для операцій з постачання продукції тваринництва можуть обрати спеціальний режим оподаткування у сфері тваринництва (далі – спеціальний режим оподаткування).
Продукція тваринництва – товари зазначені у товарних групах 1-05, товарних позиціях 4101, 4102, 4103, 4301 згідно з УКТ ЗЕД та послуги, які отримані в результаті здійснення економічної діяльності тваринництво (група 01.4 та клас 01.62 група 01.6 КВЕД (ДК 009:2010) якщо такі товари відгодовуються, а послуги надаються, безпосередньо платником податку - суб'єктом спеціального режиму оподаткування”;
8) в абзаці другому пункту 209.10 слова “діяльності у сфері сільського та лісового господарства, а також рибальства” виключити;
9) у пункті 209.14 слова “сільськогосподарської продукції” замінити словами “продукції тваринництва”;
10) у пункті 209.15:
у підпункті 209.15.1:
абзац другий викласти в такій редакції:
“а) товари/послуги та необоротні активи, що придбаваються (споруджуються) сільськогосподарським підприємством для їх використання у тваринництві (група 01.4 та клас 01.62 група 01.6 КВЕД (ДК 009:2010)”; 
в абзаці третьому:
слова “основні фонди” замінити словами “необоротні активи”;
слова “сільськогосподарських товарів (послуг)” та “сільськогосподарських товарів/послуг” замінити словами “продукції тваринництва”;
абзац п’ятий викласти в такій редакції:
“б) послуги, супутні постачанню продукції тваринництва, яка відгодовується безпосередньо платником податку:”;
абзац шостий виключити;
абзац сьомий викласти в такій редакції:
“пакування та підготовка до продажу”;
в абзаці восьмому слова “сільськогосподарської продукції” замінити словами “продукції тваринництва”;
абзаци дванадцятий і тринадцятий виключити;
підпункт 209.15.2 викласти в такій редакції:
“209.15.2. діяльність у сфері тваринництва: виробництво продукції тваринництва, а саме свійських сільськогосподарських тварин, птахівництва, кролівництва, бджільництва, а також розведення шовкопрядів, змій та інших плазунів або слимаків та інших наземних ссавців, безхребетних та комах, а також їх обробка, переробка та/або консервація”;
підпункти 209.15.3 та 209.15.4 виключити;
підпункт 209.15.5 викласти в такій редакції:
“209.15.5. виробництво продукції тваринництва на давальницьких умовах це – виробництво продукції тваринництва виробником (переробником) на власних виробничих потужностях за відповідну плату без отримання права власності на таку продукцію із сировини (тваринної продукції), яка відгодовується безпосередньо платником податку суб'єктом спеціального режиму оподаткування”;
11) підпункт 209.16 викласти в такій редакції:
“209.16. обробка чи переробка (класи 10.11, 10.12, 10.13, 10.51 КВЕД (ДК 009:2010) продукції тваринництва (сировини), одержаної в результаті діяльності платника податку у сфері тваринництва (група 01.4 та клас 01.62 група 01.6 КВЕД (ДК 009:2010), вважається також діяльністю у сфері тваринництва за умови, якщо така продукція відгодовується безпосередньо платником податку”;
12)  у пункті 209.17:
абзац перший  викласти в такій редакції:
“209.17. Економічна діяльність тваринництво (група 01.4 та клас 01.62 група 01.6 КВЕД (ДК 009:2010) включає”;
підпункти 209.17.1- 209.17.3 виключити;
абзац перший підпункту 209.17.4 викласти в такій редакції:
“розведення великої рогатої худоби (клас 01.41, клас 01.42 КВЕД)”;
абзац перший підпункту 209.17.5 викласти в такій редакції:
“209.17.5. розведення овець, кіз, коней (клас 01.43, клас 01.45, клас 01.49 КВЕД)”;
абзац перший підпункту 209.17.6 викласти в такій редакції:
“209.17.6. розведення свиней (клас 01.46 КВЕД)”;
абзац перший підпункту 209.17.7 викласти в такій редакції:
“209.17.7. розведення птиці (клас 01.47, клас 01.49 КВЕД)”;
абзац перший підпункту 209.17.8 викласти в такій редакції:
“209.17.8. розведення інших тварин (клас 01.49 КВЕД)”;
підпункти 209.17.9- 209.17.14 виключити;
абзац перший підпункту 209.17.15 викласти в такій редакції:
“209.17.15. допоміжна діяльність у тваринництві (01.62.0 КВЕД)”;
підпункти 209.17.16 та 209.17.17 виключити;
13) пункт 209.18 виключити.
69. У статті 212:
1) доповнити пункт 212.1 підпунктом 212.1.15 такого змісту:
“212.1.15. Особа, яка реалізує пальне”;
 2) доповнити  пункт 212.3  підпунктом 212.3.4 такого змісту:
“212.3.4. Особи, які здійснюватимуть реалізацію пального, підлягають обов'язковій реєстрації як платники податку контролюючими органами за місцезнаходженням юридичних осіб, місцем проживання фізичних осіб – підприємців, до початку здійснення  реалізації пального.
Реєстрація платника податку здійснюється на підставі подання особою не пізніше, ніж за один календарний день до початку здійснення реалізації пального, декларації за період, що передує періоду, в якому така особа буде здійснювати реалізацію пального.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, веде реєстр платників акцизного податку з реалізації пального, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками акцизного податку”.
70. У статті 213: 
1) доповнити пункт 213.1  підпунктом 213.1.12 такого змісту:
“213.1.12. реалізації будь-яких обсягів пального понад обсяги, які:
отримані від інших платників акцизного податку, що підтверджені зареєстрованими акцизними накладними в Єдиному реєстрі акцизних накладних;
ввезені (імпортовані) на митну територію України, що засвідчені належно оформленою митною декларацією;
вироблені в Україні, реалізація яких є об’єктом оподаткування відповідно до підпункту 213.1.1 цього пункту”;
2) пункт 213.2 доповнити підпунктом 213.2.9 такого змісту:
“213.2.9. постачання електричної енергії її виробником  оптовому постачальнику електричної енергії”;
3) у пункті 213.3:
у першому реченні підпункту 213.3.6 слова  “готової продукції на митній території України, з якої сплачується акцизний податок, або реалізації такої продукції (підакцизних товарів) на експорт, та пред'явлення контролюючому органу ліцензії на право виробництва” замінити словами “інших  підакцизних товарів (продукції), які реалізуються на митній території України або на експорт, та пред'явлення контролюючому органу ліцензії на право виробництва”;
доповнити підпунктом 213.3.12 такого змісту:
“213.3.12 реалізація тютюнових відходів для подальшого видалення або знищення чи утилізації за умови надання документів, що підтверджують їх видалення або знищення чи утилізацію”.
71. У пункті 214.4 статті 214 слова “з вироблених на митній території України або ввезених на митну територію України підакцизних товарів (продукції)” замінити словами  “з підакцизних товарів (продукції)”.
72. У статті 215:
1) абзац четвертий пункту 215.1 викласти в такій редакції:
“пальне”;
2)  підпункти 215.3.1 – 215.3.4 викласти в такій редакції:
“215.3.1. спирт етиловий та інші спиртові дистиляти, алкогольні напої, пиво:
Код товару (продукції) згідно з УКТ ЗЕД	Опис товару (продукції) згідно з УКТ ЗЕД	Одиниця виміру	Ставка податку	
			з 1 січня 2016 року
	з 1 січня 2017
року	з 1 січня 2018
року	
2203 00	
Пиво із солоду (солодове)	
гривень за 1 літр	
1,43	
1,64	
1,89	

2204 
(крім 2204 10, 
2204 21 06 00, 
2204 21 07 00, 
2204 21 08 00, 
2204 21 09 00, 
2204 29 10 00)	
Вина виноградні натуральні	
-"-	

0,01	
      0,01	
     0,01	

2204 
(крім 2204 10, 
2204 21 06 00, 
2204 21 07 00, 
2204 21 08 00, 
2204 21 09 00, 
2204 29 10 00)	
Вина натуральні з доданням спирту та міцні (кріплені)	
-"-	
4,12	
4,74	
5,45	

2204 10, 
2204 21 06 00, 
2204 21 07 00, 
2204 21 08 00, 
2204 21 09 00, 
2204 29 10 00	
Вина ігристі Вина газовані 	
гривень за 1 літр	
5,98	
    6,88	
         7,91	

2205	
Вермути та інші вина виноградні натуральні з доданням рослинних або ароматизувальних екстрактів	
-"-	
4,12	
4,74	
5,45	

2206 00 
(крім 
2206 00 31 00, 
2206 00 51 00, 
2206 00 81 00 - сидр і перрі (без додання спирту)	
Інші зброджені напої (наприклад, сидр, перрі (грушевий напій), напій медовий); суміші із зброджених напоїв та суміші зброджених напоїв з безалкогольними напоями, в іншому місці не зазначені (з доданням спирту)	
гривень за 1 літр 100-відсоткового спирту	
81,11	
93,28	
107,27	

2206 00 31 00, 
2206 00 51 00, 
2206 00 81 00	
Сидр і перрі (без додання спирту)	
гривень за 1 літр	
0,72	
0,83	
0,95	

2207	
Спирт етиловий, неденатурований, з концентрацією спирту 80 об. % або більше; спирт етиловий та інші спиртові дистиляти та спиртні напої, одержані шляхом перегонки, денатуровані, будь-якої концентрації	
гривень за 1 літр 100-відсоткового спирту	
81,11	
93,28	
107,27	

2208	
Спирт етиловий, неденатурований з концентрацією спирту менш як 80 об. %; спиртові дистиляти та спиртні напої, одержані шляхом перегонки, лікери та інші напої, що містять спирт	
-"-	
81,11	
93,28	
107,27	

2103 90 30 00, 
2106 90	
Тільки продукти з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об’ємних одиниць та більше	
гривень за 1 літр 100-відсоткового спирту	
81,11	
93,28	
107,27	

215.3.2. тютюнові вироби, тютюн та промислові замінники тютюну:
215.3.2. тютюнові вироби, тютюн та промислові замінники тютюну:	
Код товару (продукції) згідно з УКТ ЗЕД	Опис товару (продукції) згідно з УКТ ЗЕД	Одиниця виміру	Специфічна ставка податку	
			з 1 січня 2016
року	з 1 січня 2017
року	з 1 січня 2018 року	
						
2401	Тютюнова сировина
Тютюнові відходи	гривень за 1 кілограм (нетто)	342,72	411,26	493,51	
2402 10 
00 00	Сигари, включаючи сигари з відрізаними кінцями, та сигарили (тонкі сигари), з вмістом тютюну 	—“— 	342,72	411,26	493,51	
240 20 90 10	Сигарети без фільтра, цигарки	гривень за 1000 штук	272,80	327,36	392,83	
2402 20 
90 20	Сигарети з фільтром 	—“— 	272,80	327,36	392,83	
2403	Тютюн та замінники тютюну, інші, промислового виробництва; тютюн "гомогенізований" або "відновлений"; тютюнові екстракти та есенції	гривень за 1 кілограм (нетто)	342,72	411,26	493,51	
215.3.3. мінімальне акцизне податкове зобов’язання із сплати акцизного податку з тютюнових виробів:
Код товару (продукції) згідно з 
УКТЗЕД	Опис товару (продукції) згідно з 
УКТЗЕД	Мінімальне акцизне податкове зобов’язання	
		одиниця виміру	сума	
			з 1 січня 2016 року 	з 1 січня 2017 року 	з 1 січня 2018 року  	
2402 20 90 10 	Сигарети без фільтра, цигарки 	гривень за 1000 штук	364,93	437,92	525,50	
2402 20 90 20 	Сигарети з фільтром 	—“— 	364,93	437,92	525,50	
215.3.4. пальне

Код товару (продукції) згідно з УКТ ЗЕД	Опис товару (продукції) згідно з УКТ ЗЕД	Ставка акцизного податку у твердих сумах з одиниці реалізованого товару (продукції)	
		одиниця виміру
(об’єм у літрах приведених до t 15 оС)	ставка	
2707 50 10 00
2707 50 90 00	суміші ароматичних вуглеводнів, з яких 65 об. % або більше (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250° C за методом, визначеним згідно з ASTM D 86	євро за 1000 літрів	151,50	
 	Легкі дистиляти:	 	 	
2710 12 11 10
2710 12 11 20
2710 12 11 90	для специфічних процесів переробки	євро за 1000 літрів	151,50	
2710 12 15 10
2710 12 15 20
2710 12 15 90	для хімічних перетворень у процесах, крім зазначених у товарних підкатегоріях
2710 12 11 10,
2710 12 11 20,
2710 12 11 90	євро за 1000 літрів	151,50	
	Бензини спеціальні:			
2710 12 21 00	уайт-спірит	- " -	151,50	
2710 12 25 00	інші спеціальні бензини	- " -	151,50	
	Бензини моторні:			
2710 12 31 00	бензини авіаційні 	- " -	24,00	
	бензини моторні з вмістом свинцю 0,013 г/л або менше: 			
2710 12 41 11
2710 12 41 12
2710 12 41 13
2710 12 41 31
2710 12 41 32
2710 12 41 33
2710 12 41 91
2710 12 41 92
2710 12 41 93
2710 12 45 01
2710 12 45 02
2710 12 45 09
2710 12 49 01
2710 12 49 02
2710 12 49 09	із вмістом не менш як 5 мас. % біоетанолу або не менш як 5 мас. % етил-трет-бутилового ефіру або їх суміші	- " -	151,50	
2710 12 41 14
2710 12 41 15
2710 12 41 19
2710 12 41 34
2710 12 41 35
2710 12 41 39
2710 12 41 94
2710 12 41 95
2710 12 41 99
2710 12 45 12
2710 12 45 13
2710 12 45 99
2710 12 49 12
2710 12 49 13
2710 12 49 99	інші бензини	- " -	151,50	
2710 20 90 00	інші нафтопродукти
	євро за 1000 літрів	151,50	
2710 12 51 10 
2710 12 51 20
2710 12 51 90
2710 12 59 10
2710 12 59 20
2710 12 59 90	із вмістом свинцю більш як 0,013 г/л	- " -	151,50	
2710 12 70 00	Паливо для реактивних двигунів	- " -	24,00	
2710 12 90 00	Інші легкі дистиляти	- " -	151,50	
	Середні дистиляти:			
2710 19 11 10
2710 19 11 20
2710 19 11 90	для специфічних процесів переробки	- " -	151,50	
2710 19 15 10
2710 19 15 20
2710 19 15 90	для хімічних перетворень у процесах, не зазначених у товарній категорії 2710 19 11	- " -	151,50	
	Гас:			
2710 19 21 00	паливо для реактивних двигунів	- " -	18,40	
2710 19 25 00	інший гас	- " -	161,60	
2710 19 29 00	Інші середні дистиляти	- " -	161,60	
2710 19 31 01
2710 19 31 10
2710 19 35 01
2710 19 35 10
2710 19 43 00
2710 19 46 00
2710 19 47 10
2710 20 11 00
2710 20 15 00	Важкі дистиляти (газойлі):	- " -	84,00	
2710 19 31 20
2710 19 31 30
2710 19 31 40
2710 19 35 20
2710 19 35 30
2710 19 35 40
2710 19 47 90
2710 19 48 00
2710 20 17 00
2710 20 19 00	Важкі дистиляти (газойлі):	- " -	110,88	
2710 19 62 00 
2710 19 64 00
2710 20 31 00
2710 20 35 00
2710 20 39 00	Тільки паливо пічне побутове	- " -	85,68	
2710 19 51 00	Паливо рідке (мазут) для специфічних процесів переробки	- " -	85,68	
2710 19 55 00	Паливо рідке (мазут) для хімічних перетворень у процесах, крім зазначених у товарній підкатегорії 2710 19 51 00	- " -	85,68	
2711 11 00 00	Скраплений газ природний	- " -	3,24	
2711 12 11 00
2711 12 19 00
2711 12 91 00
2711 12 93 00
2711 12 94 00
2711 12 97 00
2711 13 10 00
2711 13 30 00
2711 13 91 00
2711 13 97 00
2711 14 00 00
2711 19 00 00	Скраплений газ (пропан або суміш пропану з бутаном) та інші гази	- " -	27,00	
2707 10 10 00
2707 10 90 00
	Бензол 	- " -	135,00	
2707 20 10 00
2707 20 90 00	Толуол	- " -	135,00	
2707 30 10 00
2707 30 90 00	Ксилол	- " -	135,00	
2901 10 00 00	Вуглеводні ациклічні 
насичені	- " -	151,50	
2905 11 00 00	Метанол технічний (метиловий спирт)

	- " -	216,00	
2909 19 10 00
2909 19 90 10
2909 19 90 20
2909 19 90 90	Інші ефіри прості, ефіроспирти, ефірофеноли, ефіроспиртофеноли, пероксиди спиртів, пероксиди простих ефірів, пероксиди кетонів (визначеного або невизначеного хімічного складу) та їх галогеновані, сульфовані, нітровані або нітрозовані похідні 	- " -	151,50	
	Антидетонатори, антиоксиданти, інгібітори смолоутворення, загусники, антикорозійні препарати та інші готові присадки, добавки для нафтопродуктів (включаючи бензин) або для інших рідин, які використовують з тією самою метою, що і нафтопродукти:			
3811 11 10 00
3811 11 90 00
3811 19 00 00	антидетонатори:	- " -	151,50	
3811 90 00 00	Інші	- " -	216,00	
3826 00 10 00
3826 00 90 00	Біодизель та його суміші (що не містять або містять менш як 70 мас. % нафти або нафтопродуктів, одержаних з бітумінозних порід) на основі моноалкільних складних ефірів жирних кислот	- " -	85,68	
3824 90 97 10	Паливо моторне альтернативне	- " -	74,25”;	

3) у підпункті 215.3.10 слова “за рішенням сільської, селищної або міської ради” виключити.
73. Статтю 216 доповнити пунктом 216.12 такого змісту:
“216.12. Датою виникнення податкових зобов'язань щодо операцій, визначених у пункті 213.1.12 статті 213 цього Кодексу, є дата реалізації таких обсягів пального”.
74. У статті 229:
1) у підпункті 229.6.1 пункту 229.6:
в абзаці першому слова і цифри “(коди 2707 10 90 00, 2905 11 00 00 згідно з УКТ ЗЕД)” замінити словами і цифрами “(коди 2707 10 90 00, 2707 20 90 00, 2707 30 90 00, 2707 50 90 00, 2905 11 00 00, 2909 19 90 10,  2909 19 90 90 згідно з УКТ ЗЕД)”;
в абзаці третьому слова і цифри “(код 2707 10 90 00 згідно з УКТ ЗЕД)” замінити словами і цифрами “(коди 2707 10 90 00, 2707 20 90 00, 2707 30 90 00, 2707 50 90 00, 2909 19 90 10,  2909 19 90 90 згідно з УКТ ЗЕД)”;
2) в абзаці першому підпункту 229.7.1 пункту 229.7 слова і цифри “(коди 2707 10 90 00, 2905 11 00 00 згідно з УКТ ЗЕД)” замінити словами і цифрами “(коди 2707 10 90 00, 2707 20 90 00, 2707 30 90 00, 2707 50 90 00, 2905 11 00 00, 2909 19 90 10,  2909 19 90 90 згідно з УКТ ЗЕД)”.
75.У статті 230:
1) у пунктах 230.1, 230.5, 230.7, 230.11, 230.12, 230.19, 230.20, 230.21 та 230.22 слова “нафтопродуктів, палива моторного альтернативного та скрапленого газу” замінити словом “пального”;
2) пункт 230.23 викласти в  такій редакції:
“230.23. Транспортування пального, відвантажених з акцизного складу підприємства, на якому виробляється пальне, без товарно-транспортних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі товарно-транспортних накладних на переміщення пального, з відміткою представника контролюючого органу на акцизному складі забороняється”.
76. Доповнити статтями 231- 232 такого змісту:
“Стаття 231. Акцизна накладна 
231.1. Платник податку при реалізації пального зобов'язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального та зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.
Платник податку зобов'язаний скласти акцизну накладну на обсяги пального втраченого, як в межах, так і понад встановлені норми втрат, зіпсованого, знищеного, включаючи випадки внаслідок аварії, пожежі, повені, інших форс-мажорних обставин чи з іншої причини, пов'язаної з природним результатом, а також внаслідок випаровування в процесі виробництва, обробки, переробки, зберігання чи транспортування такого пального. В акцизній накладній зазначаються в окремих полях такі обов'язкові реквізити:
а) порядковий номер акцизної накладної;
б) дата складання акцизної накладної; 
в) повна або скорочена назва юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник акцизного податку, - особи, що реалізує пальне; 
г) код ЄДРПОУ (для юридичних осіб) або реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) особи, що реалізує пальне та отримувача пального; 
ґ) повна або скорочена назва юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податків, - отримувача пального;
д) код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД; 
е) опис пального;
є) обсяг пального в літрах, приведених до t 15 оС.
231.2. Форма та порядок заповнення акцизної накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування  державної фінансової політики. 
231.3. Акцизна накладна складається платником податку у день реалізації пального при кожній повній або частковій операції з реалізації пального.
У разі здійснення операцій з реалізації пального, які передбачають відпуск пального через паливороздавальні колонки на автомобільних заправних станціях (комплексах), автомобільних газових заправних станціях, акцизна накладна складається у день проведення відпуску пального через паливороздавальні колонки на таких станціях незалежно від того коли відбувся перехід права власності на таке пальне.
Акцизна накладна може бути складена за  щоденними підсумками операцій (якщо акцизні накладні не були складені на ці операції) за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД у разі здійснення реалізації пального за готівку кінцевому споживачеві (який не є платником акцизного податку), розрахунки за які проводяться через касу/реєстратори розрахункових операцій або через банківську установу чи платіжний пристрій (безпосередньо на поточний рахунок особи, що реалізує пальне). При цьому, окремі обов'язкові реквізити акцизної накладної, що ідентифікують отримувача пального, визначені підпунктами “г” та “ґ” пункту 231.1 цієї статті, не заповнюються.
У разі забезпечення безперервного постачання пального особа, що реалізує пальне, може скласти для кожного отримувача пального зведені акцизні накладні за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД не пізніше останнього дня такого місяця на весь обсяг реалізованого пального протягом такого місяця. 
Для цілей цього пункту під безперервним постачанням вважається забезпечення особою, що реалізує пальне, можливості для отримувачів пального (контрагентів) отримувати пальне в будь-яку годину доби та будь-який день відповідного місяця.
Акцизна накладна може бути складена не пізніше останнього дня звітного місяця на загальний обсяг втраченого пального протягом такого місяця за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що втрачено.
231.4. Право на складання акцизних накладних надається виключно особам, зареєстрованим як платники акцизного податку в порядку, передбаченому статтею 212 цього Кодексу. 
231.5. При реалізації пального особа, що реалізує пальне, зобов'язана в установлені терміни скласти акцизну накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі акцизних накладних, така реєстрація вважається наданням акцизної накладної отримувачу пального. Акцизні накладні, які не надаються отримувачу пального, та акцизні накладні/розрахунки коригування, складені за операціями з реалізації пального суб’єктам господарювання та фізичним особам, які не є платниками акцизного податку, також підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних.
231.6. Реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.
Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття його акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. 
З метою отримання акцизної накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, отримувач пального надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру акцизних накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію акцизної накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних та акцизну накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі акцизна накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних та отриманими  отримувачем пального.
З метою отримання особою, що реалізує пальне, зареєстрованого в Єдиному реєстрі акцизних накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувачем пального, така особа, що реалізує пальне, надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру акцизних накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі акцизних накладних та отриманим особою, що реалізує пальне.
Датою та часом надання акцизної накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані акцизні накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 231.1 цієї статті, протягом операційного дня  отримувачу пального/особі, що реалізує пальне, надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. 
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, такі акцизна накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних.
Платник податку має право зареєструвати акцизну накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, в якій загальний обсяг реалізованого пального не перевищує обсяг, обчислений відповідно до пункту 232.3 статті 232 цього Кодексу.
Якщо обсяг, визначений відповідно до пункту 232.3 статті 232 цього Кодексу, є меншим, ніж обсяг пального в акцизній накладній та/або розрахунку коригування, які платник податку повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних, то платник податку зобов'язаний перерахувати до бюджету суму коштів у розмірі акцизного податку за відповідний обсяг реалізованого пального, самостійно розрахованого за ставками, передбаченими підпунктом 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 цього Кодексу, та зареєструвати заявку на поповнення обсягу залишку пального в системі електронного адміністрування реалізації пального.
231.7. Якщо після реалізації пального відбувається повернення частини чи всього обсягу пального особі, що реалізує пальне, або виникає потреба у виправленні помилок, допущених при складанні акцизної накладної, показники такої акцизної накладної підлягають коригуванню шляхом складання розрахунку коригування та реєстрації його в Єдиному реєстрі акцизних накладних:
особою, що реалізує пальне, якщо передбачається збільшення обсягів реалізованого пального або якщо коригування показників у підсумку не змінює обсяг реалізованого пального;
отримувачем пального, якщо передбачається зменшення обсягів реалізованого пального, для чого особа, що реалізує пальне, надсилає складений розрахунок коригування отримувачу пального. При цьому особа, що реалізує пальне, має право зменшити обсяг реалізованого пального за таким розрахунком коригування після його реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувачем пального.
Розрахунок коригування, складений платником податку до акцизних накладних, по реалізації пального не платникам акцизного податку або складені по інших операціях, ніж реалізація пального отримувачам пального, підлягають реєстрації у Єдиному реєстрі акцизних накладних таким платником податку.
231.8. Порядок ведення Єдиного реєстру акцизних накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Отримувач пального має право звіряти дані отриманої акцизної накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру акцизних накладних. 
231.9. Виявлення розбіжностей даних декларацій з акцизного податку платника податків та даних Єдиного реєстру акцизних накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки особи, що реалізує пальне, та у відповідних випадках отримувача пального.
231.10. У разі порушення особою, що реалізує пальне, порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувач пального має право протягом 60 календарних днів, що настають за днем реалізації пального, подати до контролюючого органу заяву із скаргою на таку особу, що реалізує пальне. До заяви додаються копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання такого пального. 
Надходження такої заяви із скаргою є підставою для проведення документальної позапланової виїзної перевірки зазначеної особи, що реалізує пальне.
Стаття 232. Електронне адміністрування реалізації пального 
232.1. Облік обсягів пального в системі електронного адміністрування реалізації пального ведеться за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.
Ведення обліку обсягів пального у системі електронного адміністрування реалізації пального здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.
Одиницею обліку обсягів пального в системі електронного адміністрування реалізації пального є літри приведені до температури 15ОС. При цьому відпущені літри через паливороздавальні колонки на автомобільних заправних станціях (комплексах), автомобільних газових заправних станціях для цілей цього розділу вважаються як літри, приведені до температури 15ОС. Така одиниця обліку повинна використовуватись в первинних бухгалтерських документах, акцизних накладних/розрахунках коригування до акцизних накладних, декларації з акцизного податку.
Система електронного адміністрування реалізації пального забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД:
обсягів пального, що містяться у виданих та отриманих акцизних накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних;
обсягів пального, виробленого на митній території України або ввезеного на митну територію України, з яких сплачено акцизний податок;
обсягів пального, на які платники податку зареєстрували заявки на поповнення обсягів залишку пального за рахунок сплачених коштів в бюджет в системі електронного адміністрування реалізації пального;
суми сплаченого акцизного податку, за рахунок яких платники податку можуть зареєструвати заявки на поповнення обсягів залишку пального;
обсягу залишку пального, на який платники податку мають право зареєструвати акцизні накладні та розрахунки коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних.
Порядок електронного адміністрування реалізації пального встановлюється Кабінетом Міністрів України.
232.2. Платникам акцизного податку автоматично відкриваються облікові картки в системі електронного адміністрування реалізації пального за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.
232.3. Платник податку має право зареєструвати акцизні накладні та/або розрахунки коригування, а також коригування до заявок на поповнення обсягу залишку пального в Єдиному реєстрі акцизних накладних на обсяг реалізованого пального за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (ΣАНакл), обчислений за такою формулою:
ΣАНакл = ΣАНаклОтр + ΣАМитн + ΣЗаявкиПоповн - ΣКоригЗаявкиПопов– ΣНаклВид - ΣВтрат,
де:
ΣАНаклОтр – загальний  обсяг пального за отриманими платником податку акцизними накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та розрахунками коригування до них таких акцизних накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних;
ΣАМитн - загальний обсяг пального, ввезеного на митну територію України, оформленого належним чином митними деклараціями, з якого сплачено акцизний податок;
ΣЗаявкиПоповн - загальний обсяг пального за оформленими та зареєстрованими в системі електронного адміністрування реалізації пального заявками на поповнення обсягу залишку  пального, із списанням з облікових карток грошових коштів сплаченого акцизного податку в бюджет, рівних сумі акцизного податку для відповідного обсягу пального;
ΣКоригЗаявкиПопов - загальний обсяг пального за оформленими та зареєстрованими в системі електронного адміністрування реалізації пального коригуваннями до заявок на поповнення обсягу залишку пального, за якими зменшується попередньо збільшений обсяг залишку пального;
ΣАНаклВид - загальний  обсяг пального за виданими платником податку акцизними накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та розрахунками коригування до таких акцизних накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних;
ΣВтрат - загальний обсяг пального втраченого, як в межах, так і понад встановлені норми втрат,  зіпсованого, знищеного, включаючи випадки внаслідок аварії, пожежі, повені, інших форс-мажорних обставин чи з іншої причини, пов'язаної з природним результатом, а також внаслідок випаровування в процесі виробництва, обробки, переробки, зберігання чи транспортування такого пального, що засвідчені відповідним актом втрати, зіпсуття чи знищення пального.
232.4. Порядок реєстрації заявок  на поповнення обсягу залишку пального в системі електронного адміністрування реалізації пального.
232.4.1. Заявки на поповнення обсягу залишку пального в системі електронного адміністрування реалізації пального повинні містити наступні обов’язкові поля (реквізити):
а) порядковий номер заявки;
б) дата складання заявки;
в) повна або скорочена назва юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник акцизного податку, - особи, що реєструє заявку на поповнення обсягу залишку пального;
г) код ЄДРПОУ (для юридичних осіб) або реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) платника податку, що реєструє заявку на поповнення обсягу залишку пального;
ґ) код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД; 
д) опис пального;
е) обсяг пального в літрах, приведених до t 15 оС до зарахування в Системі електронного адміністрування реалізації пального за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД;
є) ставка акцизного податку на відповідне пальне, що встановлена на дату реалізації пального;
ж) курс НБУ, що діє на перший день кварталу, в якому здійснюється реалізація пального;
з) сума акцизного податку за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, розрахованого за ставкою акцизного податку, передбаченої підпунктом 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 цього Кодексу, та обсягами пального, що містяться в таких заявках;
и) номер та дату заявки на поповнення обсягу залишку пального  у випадку складання коригування до заявок на поповнення обсягу залишку пального в Єдиному реєстрі акцизних накладних.
232.4.2. У разі коли у платника акцизного податку виникає потреба поповнити обсяги залишків пального в системі електронного адміністрування реалізації пального, він може зареєструвати заявку на поповнення обсягу залишку пального за умови наявності на обліковій картці сум коштів сплаченого акцизного податку, не менше ніж сума акцизного податку, розрахованого з обсягу пального у такій заявці.
232.4.3. У разі коли у платника акцизного податку в результаті зміни фізико-хімічних показників  пального є необхідність провести збільшення обсягів пального за певним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД і при цьому одночасно зменшити обсяги пального за іншим кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, такий платник  податку може оформити заявку на поповнення обсягу залишку пального, в якій зазначаються обсяги пального, що збільшуються та що зменшуються.
При цьому, якщо суми акцизного податку на таке пальне є рівними, то така заявка оформляється з нульовою сумою акцизного податку і реєструється без списання з облікової картки грошових коштів сплаченого акцизного податку. 
У разі якщо сума акцизного податку на пальне,  обсяг залишків якого збільшуються, є більшою, ніж сума акцизного податку на пальне,  обсяг залишків якого зменшується у зв'язку зі зміною їх фізико-хімічних показників, заявка на поповнення обсягу залишку пального оформляється на суму різниці сум акцизного податку, розрахованих за відповідними ставками з відповідних обсягів  залишку пального, що збільшуються та зменшуються, та реєструється із списанням з облікової картки грошових коштів в розмірі такої різниці.
У разі якщо сума акцизного податку на пальне,  обсяги залишків якого збільшуються, є меншою, ніж сума акцизного податку на  пальне,  обсяги залишків якого зменшується у зв'язку зі зміною їх фізико-хімічних показників, заявка на поповнення обсягу залишку пального оформляється з нульовою сумою акцизного податку і реєструється без повернення на облікову картку  грошових коштів сплаченого акцизного податку.
232.4.4. У разі виявлення помилок у зареєстрованих заявках на поповнення обсягу залишку пального платник податку має право в межах 365 днів зареєструвати  коригування до такої заявки  на поповнення обсягу залишку пального в межах позитивного значення показника ΣАНакл, визначеного відповідно до пункту 232.3 цієї статті. При цьому, таке коригування до заявки на поповнення обсягу залишку пального  повинно відображатися у декларації з акцизного податку за період, в якому відбулося таке коригування.
232.4.5. Форма та порядок заповнення заявки на поповнення обсягу залишку пального та коригування до заявок на поповнення обсягу залишку пального в системі електронного адміністрування реалізації пального затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики”.
77. Пункти 243.1 - 243.4 статті 243 викласти в такій редакції:
“243.1. Ставки податку за викиди в атмосферне повітря окремих забруднюючих речовин стаціонарними джерелами забруднення:
Найменування забруднюючої речовини	Ставка податку, гривень за 1 тонну	
Азоту оксиди	1968,65	
Аміак	369,22	
Ангідрид сірчистий	1968,65	
Ацетон	738,45	
Бенз(о)пірен	2506116,51	
Бутилацетат	443,40	
Ванадію п’ятиокис	7384,48	
Водень хлористий	74,17	
Вуглецю окис	74,17	
Вуглеводні	111,26	
Газоподібні фтористі сполуки	4874,09	
Тверді речовини	74,17	
Кадмію сполуки	15581,58	
Марганець та його сполуки	15581,58	
Нікель та його сполуки	79387,98	
Озон	1968,65	
Ртуть та її сполуки	83449,45	
Свинець та його сполуки	83449,45	
Сірководень	6326,80	
Сірковуглець	4111,45	
Спирт н-бутиловий	1968,65	
Стирол	14375,55	
Фенол	8935,54	
Формальдегід	4874,09	
Хром та його сполуки	52850,62	
243.2. Ставки податку за викиди в атмосферне повітря стаціонарними джерелами забруднення забруднюючих речовин (сполук), які не увійшли до пункту 243.1 цієї статті та на які встановлено клас небезпечності:
Клас небезпечності	Ставка податку, гривень за 1 тонну	
I	14080,50	
II	3224,65	
III	480,47	
IV	111,26	
243.3. Для забруднюючих речовин (сполук), які не увійшли до пункту 243.1 цієї статті та на які не встановлено клас небезпечності (крім двоокису вуглецю), ставки податку застосовуються залежно від установлених орієнтовно безпечних рівнів впливу таких речовин (сполук) в атмосферному повітрі населених пунктів:
Орієнтовно безпечний рівень впливу речовин (сполук), міліграмів на 1 куб. метр	Ставка податку, гривень за 1 тонну	
Менше ніж 0,0001	592712,50	
0,0001 - 0,001 (включно)	50783,62	
Понад 0,001 - 0,01 (включно)	7015,25	
Понад 0,01 - 0,1 (включно)	1968,65	
Понад 0,1	74,17	
243.4. Ставка податку за викиди двоокису вуглецю становить 0,33 гривні за 1 тонну”.
78. Пункти 245.1 і 245.2 статті 245 викласти в такій редакції:
“245.1. Ставки податку за скиди окремих забруднюючих речовин у водні об'єкти:
Найменування забруднюючої речовини	Ставка податку, гривень 
за 1 тонну	
Азот амонійний	1293,10	
Органічні речовини (за показниками біохімічного споживання кисню (БСК 5)	517,57	
Завислі речовини	37,09	
Нафтопродукти	7606,99	
Нітрати	111,26	
Нітрити	6350,98	
Сульфати	37,09	
Фосфати	1033,52	
Хлориди	37,09	
245.2. Ставки податку за скиди у водні об'єкти забруднюючих речовин, які не увійшли до пункту 245.1 цієї статті та на які встановлено гранично допустиму концентрацію або орієнтовно безпечний рівень впливу:
Гранично допустима концентрація забруднюючих речовин або орієнтовно безпечний рівень впливу, міліграмів на 1 літр	Ставка податку, гривень 
за 1 тонну	
До 0,001 (включно)	135489,06	
Понад 0,001 - 0,1 (включно)	98236,15	
Понад 0,1 - 1 (включно)	16935,94	
Понад 1 - 10 (включно)	1723,59	
Понад 10	345,04”.	
79. Пункти 246.1 і 246.2 статті 246 викласти в такій редакції:
“246.1. Ставки податку за розміщення окремих видів надзвичайно небезпечних відходів: 
246.1.1. обладнання та приладів, що містять ртуть, елементи з іонізуючим випромінюванням, - 694,91 гривня за одиницю; 
246.1.2. люмінесцентних ламп - 12,09 гривні за одиницю.
246.2. Ставки податку за розміщення відходів, які встановлюються залежно від класу небезпеки та рівня небезпечності відходів:
Клас небезпеки відходів	Рівень небезпечності відходів	Ставка податку, гривень за 1 тонну	
I	надзвичайно небезпечні	1128,63	
II	високонебезпечні	41,11	
III	помірно небезпечні	10,31	
IV	малонебезпечні	4,02	
 	малонебезпечні нетоксичні відходи гірничої промисловості	0,39”.	
80. У пункті 247.1 статті 247 цифри “0,008” замінити цифрами “0,010136”.
81. Пункт 248.1 статті 248 викласти в такій редакції:
“248.1. Ставки податку за тимчасове зберігання радіоактивних відходів їх виробниками понад установлений особливими умовами ліцензії строк:
Категорія відходів	Ставка податку за тимчасове зберігання радіоактивних відходів (крім відходів, представлених як джерела іонізуючого випромінювання), гривень за 1 куб. метр	Ставка податку за тимчасове зберігання радіоактивних відходів, представлених як джерела іонізуючого випромінювання, гривень за 1 куб. сантиметр	
Високоактивні	483699,51	16123,32	
Середньоактивні та низькоактивні	9029,05	3224,65”.	
82. У статті 252:
1) пункт 252.4 доповнити підпунктом 252.4.8 такого змісту:
“252.4.8. витрати, пов’язані з доставкою, передпродажною підготовкою, пакуванням, у тому числі фасуванням (бутелюванням), підземної води”;
2) пункт 252.5 доповнити абзацами такого змісту:
“До видів товарної продукції залізорудних гірничих підприємств - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) належать:
залізна руда (мінеральна сировина) – як кінцева продукція гірничого підприємства; 
залізорудний концентрат (мінеральна сировина) – як кінцева продукція гірничого підприємства; 
залізорудний концентрат (мінеральна сировина) – як проміжний продукт технологічного процесу виробництва гірничого підприємства, що утворюється в результаті виконання первинної переробки”;
3) у пункті 252.7:
у підпункті 252.7.2 слова “крім вуглеводневої сировини” виключити;
доповнити новим підпунктом 252.7.3 такого змісту:
“252.7.3. на види товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), фактичні ціни для яких обчислюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому у підпунктах 252.8.1 - 252.8.3 пункту 252.8 цієї статті, встановлений цим пунктом принцип визначення бази оподаткування за більшою з величин не поширюється”;
4) у пункті 252.8:
абзац перший доповнити словами та цифрами такого змісту:
“або за фактичними цінами реалізації, визначеними в порядку, встановленому у підпунктах 252.8.1 - 252.8.3 пункту 252.8 цієї статті”;
абзаци другий — сьомий викласти в такій редакції:
“252.8.1. Фактична ціна реалізації для нафти та конденсату – ціна, визначена центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику економічного розвитку, за податковий (звітний) період як середня ціна одного бареля нафти “Urals”, перерахована у гривні за тонну за курсом Національного банку України станом на 1 число місяця, що настає за податковим (звітним) періодом, визначена за інформацією міжнародного агентства (котирування UralsMediterranean та UralsRotterdam). При визначенні фактичної ціни реалізації для нафти, конденсату використовується середній показник місткості барелів в 1 тонні нафти марки “Urals” у розмірі 7,28.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику економічного розвитку, до 10 числа місяця, наступного за звітним (податковим) періодом, розміщує фактичну ціну для нафти та газового конденсату на своєму офіційному веб-сайті у спеціальному розділі та повідомляє центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику;
252.8.2. Фактичною ціною реалізації для газу природного вважається:
1) для природного газу, що відповідає умові, визначеній у пункті 252.24 цієї статті, — ціна, визначена у відповідних укладених договорах купівлі-продажу або постачання природного газу між платником рентної плати та суб’єктом ринку природного газу, на якого Кабінетом Міністрів України покладені спеціальні обов’язки для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу (зокрема задоволення потреб побутових споживачів), у звітному (податковому) періоді;
2) для іншого природного газу — середня митна вартість імпортованого природного газу, що склалася у процесі його митного оформлення під час ввезення на митну територію України за звітний (податковий) період.
Середня митна вартість імпортованого природного газу, що склалася у процесі його митного оформлення під час ввезення на митну територію України за звітний (податковий) період, обчислюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, та передається ним до 5 числа місяця, що настає за звітним (податковим) періодом, центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику економічного розвитку, який до 10 числа місяця, що настає за звітним (податковим) періодом, розміщує її на своєму офіційному веб-сайті у спеціальному розділі;
252.8.3. Фактична ціна реалізації для товарної продукції гірничого підприємства розраховується відповідно до середньозваженої вартості одного відсотка заліза, що міститься в залізній руді.
Середньозважена вартість одного відсотка заліза, що міститься в залізній руді, обчислюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, як середньозважена ціна одного відсотка заліза в залізній руді, що склалася на товарній біржі CFR Qingdao перерахована у гривні за тонну за курсом Національного банку України станом на 1 число місяця, що настає за звітним місяцем та передається ним до 5 числа місяця, що настає за звітним місяцем, центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику економічного розвитку, який до 10 числа місяця, що настає за звітним місяцем, розміщує її на своєму офіційному веб-сайті у спеціальному розділі
Фактична ціна реалізації розраховується за наступною формулою:
Вкк = BPlatts / FePlatts x Fe, де
BPlatts – вартість одиниці залізної руди, що склалася на товарній біржі CFR Qingdao перерахована у гривні за тонну залізної руди за курсом Національного банку України станом на 1 число місяця, що настає за звітним;
FePlatts  - відсоток заліза в залізній руді в показниках Platts;  
Fe - фактичний відсоток вмісту магнетитового заліза в залізній руді (мінеральній сировині), що зазначений в Протоколі ГКЗ гірничого підприємства для відповідного родовища.
У разі якщо у звітному місяці фактичну ціну реалізації для відповідного виду товарної продукції залізної руди не обчислено центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, платник податку самостійно визначає таку ціну реалізації, з урахуванням фактичної ціни, що склалася за попередній місяць";
5) у пункті 252.9:
в абзаці першому після слів “перевезенням, транспортуванням” доповнити  словами “передпродажною підготовкою, пакуванням, у тому числі фасуванням (бутелюванням)”;
у абзаці першому підпункті 252.9.1 після слів “перевезенням, транспортуванням” доповнити  словами “передпродажною підготовкою, пакуванням, у тому числі фасуванням (бутелюванням)” та після слів “або на переробку” доповнити словами “у тому числі фасування (бутелювання)”;
6) абзац четвертий підпункту 252.11.1 пункту 252.11 доповнити словами “, у тому числі фасуванням (бутелюванням)”;
7) у пункті 252.20 слова у таблиці "залізна руда", замінити словами та цифрою "залізна руда 1)" та доповнити пункт приміткою до таблиці "1) для товарної продукції - залізорудний концентрат до ставки рентної плати 8% застосовується підвищуючий коефіцієнт 2,5";
8) абзаци другий – четвертий пункту 252.22 виключити;
9) пункт 252.24 викласти в такій редакції:
“252.24. Платник рентної плати або уповноважена особа, які у звітному (податковому) періоді видобули природний газ (у тому числі нафтовий (попутний) газ) та зобов’язані його реалізувати суб’єкту ринку природного газу, на якого Кабінетом Міністрів України покладені спеціальні обов’язки для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу (зокрема задоволення потреб побутових споживачів), визначають у податковій декларації податкові зобов’язання з урахуванням обсягів, визначених в актах приймання-передачі, та обсягів виробничо-технологічних витрат природного газу на технічні операції з видобування та підготовки до транспортування. Акти приймання-передачі оформляються відповідно до типових договорів, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у нафтогазовому комплексі, про реалізацію природного газу у податковому (звітному) періоді, в якому такий газ був видобутий, та не пізніше 8 числа місяця, що настає за звітним (податковим) періодом, підписуються платником рентної плати або уповноваженою особою та суб’єктом ринку природного газу із спеціальними обов’язками на підставі укладених ними договорів купівлі-продажу природного газу.
Обсяги виробничо-технологічних витрат природного газу на здійснення технічних операцій з видобування та підготовки до транспортування (у тому числі нафтового (попутного) газу), зазначеного в абзаці першому цього пункту, визначаються пропорційно до питомої ваги обсягів такого природного газу, реалізованого суб’єкту ринку природного газу із спеціальними обов’язками, в загальному обсязі природного газу (у тому числі нафтового (попутного) газу), що підлягає оподаткуванню, зменшеному на обсяг виробничо-технологічних витрат такого природного газу”.
83. Пункт 253.5 статті 253 викласти в такій редакції:
“253.5. Ставки рентної плати за користування надрами в цілях, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин, встановлюються залежно від корисних властивостей надр і ступеня екологічної безпеки під час їх використання у таких розмірах:
Характер користування надрами	Вид користування надрами	Одиниця виміру	Ставка рентної плати за користування надрами в цілях, не пов’язаних з видобуванням корисних копалин, за одиницю обсягу користування надрами, гривень на рік	
Використання підземного простору надр — пористих чи тріщинуватих геологічних утворень (пластів — колекторів)	зберігання природного газу та газоподібних продуктів	тис. куб. метрів активного об’єму	
0,38	
Використання підземного простору — спеціально створених та існуючих гірничих виробок (відпрацьованих і пристосованих), а також природних порожнин (печер)	зберігання нафти та інших рідких нафтопродуктів	куб. метрів	
0,38	
	витримування виноматеріалів, виробництво і зберігання винопродукції	кв. метрів	
1,08	
	вирощування грибів, овочів, квітів та інших рослин	—"—	
0,62	
	зберігання харчових продуктів, промислових та інших товарів, речовин і матеріалів	—"—	
0,46	
	провадження іншої господарської діяльності	—"—	
1,51”.
	
84. Пункт 254.4 статті 254 викласти в такій редакції:
“254.4. Ставки рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України встановлюються у таких розмірах:
 	Вид радіозв'язку	Діапазон радіочастот	Ставка рентної плати за 1 МГц смуги радіочастот на місяць, гривень	
1.	Радіорелейний зв'язок фіксованої радіослужби	0,03 - 300 ГГц	1,06	
2.	Радіозв'язок:	 	 	
	фіксованої, рухомої сухопутної радіослужб;	0,03 - 470 МГц	1035,44	
	морської радіослужби	0,03 - 470 МГц	517,72	
3.	Радіозв'язок у системі охоронної та охоронно-пожежної сигналізації	30 - 470 МГц	1035,44	
4.	Радіозв'язок з використанням радіоподовжувачів	30 - 470 МГц	519,34	
5.	Радіозв'язок у системі передавання даних з використанням шумоподібних сигналів	1427 - 2400 МГц
2400 - 2483,5 МГц
5150 - 5850 МГц	26,15*	
6.	Радіозв'язок у системі з фіксованим абонентським радіодоступом стандарту DECT	30 - 3000 МГц	52,25	
7.	Транкінговий радіозв'язок	30 - 470 МГц	3210,81	
8.	Пошуковий радіозв'язок 	30 - 960 МГц	41417,32	
9.	Радіолокаційна та радіонавігаційна радіослужби	30 - 3000 МГц
3 - 30 ГГц	104,50	
10.	Радіозв'язок супутникової рухомої та фіксованої радіослужб	30 - 3000 МГц
3 - 30 ГГц	68,60	
11.	Стільниковий радіозв'язок	300 - 2200 МГц	25804,15*	
12.	Радіозв'язок у багатоканальних розподільчих системах для передавання та ретрансляції телевізійного зображення, передавання звуку цифрової інформації	2 - 7 ГГц
10 - 42,5 ГГц	45,74*
16,34*	
13.	Передавання звуку залежно від потужності:	30 кГц - 30 МГц	 	
	до 1 кВт включно		1241,20	
	від 1,1 до 10 кВт включно		1865,10	
	від 10,1 до 100 кВт включно		2639,24	
	від 101 до 500 кВт включно		3106,30	
	від 501 кВт і вище		5160,82	
14.	Передавання та ретрансляція телевізійного зображення залежно від потужності:	30 - 300 МГц	 	
	від 1 до 10 Вт включно		52,25	
	від 10,1 до 100 Вт включно		156,80	
	від 101 Вт до 1 кВт включно		258,04	
	від 1,1 до 5 кВт включно		414,84	
	від 5,1 до 20 кВт включно		777,41	
	від 20,1 кВт і вище		1035,44	
15.	Передавання звуку залежно від потужності:	66 - 74 МГц
87,5 - 108 МГц	 	
	до 100 Вт включно		388,69	
	від 101 Вт до 1 кВт включно		777,41	
	від 1,1 до 10 кВт включно		1241,20	
	від 10,1 кВт і вище		1554,76	
16.	Передавання та ретрансляція телевізійного зображення залежно від потужності:	300 - 880 МГц	 	
	до 10 Вт включно		35,93	
	від 10,1 до 100 Вт включно		71,86	
	від 101 Вт до 1 кВт включно		156,80	
	від 1,1 до 5 кВт включно		310,34	
	від 5,1 до 20 кВт включно		620,60	
	від 20,1 кВт і вище		777,41	
17.	Види радіозв'язку (служби, системи, радіотехнології, радіоелектронні засоби, випромінювальні пристрої), що не зазначені у пунктах 1 - 16 пункту 254.4 цієї статті	9 кГц - 400 ГГц	1554,76	
____________
* Для ширини смуги радіочастот до 30 МГц (15 х 2) у кожному регіоні окремо, що належать окремому платнику рентної плати - користувачу радіочастотного ресурсу, застосовується понижувальний коефіцієнт 0,75”.
85. У статті 255:
1) пункт 255.1 викласти в такій редакції:
“255.1. Платниками рентної плати за спеціальне використання води є первинні водокористувачі - суб'єкти господарювання незалежно від форми власності, які використовують воду отриману шляхом забору води з водних об'єктів та для потреб гідроенергетики, водного транспорту і рибництва”;
2) пункт 255.2 викласти в такій редакції:
“255.2. Не є платниками рентної плати за спеціальне використання води водокористувачі - фізичні особи, які використовують воду виключно для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб в межах їх житлового фонду та присадибних ділянок”;
3) у пункті 255.3 слова “з урахуванням обсягу втрат води в їх системах водопостачання” виключити;
4) у пункті 255.4:
підпункт 255.4.1 викласти в такій редакції:
“255.4.1. за воду, що використовується фізичними особами для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб в межах їх житлового фонду та присадибних ділянок”;
підпункт 255.4.6 виключити;
5) пункт 255.5 викласти в такій редакції:
“255.5. Ставки рентної плати за спеціальне використання води встановлюються у таких розмірах:
255.5.1. за спеціальне використання поверхневих вод:
Басейни річок, включаючи притоки всіх порядків	Ставка рентної плати, гривень за 100 куб. метрів	
Дніпра на північ від м. Києва (Прип'яті та Десни), включаючи м. Київ	45,11	
Дніпра на південь від м. Києва (без Інгульця)	42,91	
Інгульця	65,44	
Сіверського Дінця	87,98	
Південного Бугу (без Інгулу)	49,61	
Інгулу	60,87	
Дністра	27,03	
Вісли та Західного Бугу	27,03	
Пруту та Сірету	20,30	
Тиси	20,30	
Дунаю	18,09	
Річок Криму	90,21	
Річок Приазов'я	108,31	
Інших водних об'єктів	49,61	
255.5.2. за спеціальне використання підземних вод:
Найменування регіону	Ставка рентної плати, гривень за 100 куб. метрів	
Автономна Республіка Крим (крім м. Севастополя)	83,43	
м. Севастополь	83,43	
Області:		
Вінницька	72,11	
Волинська	74,48	
Дніпропетровська	63,19	
Донецька	85,74	
Житомирська	72,11	
Закарпатська	47,37	
Запорізька:		
Веселівський, Мелітопольський, Приазовський, Якимівський райони	72,11	
інші адміністративно-територіальні одиниці області	65,44	
Івано-Франківська:		
Богородчанський, Верховинський, Долинський, Косівський, Надвірнянський, Рожнятівський райони	112,77	
інші адміністративно-територіальні одиниці області	63,19	
Київська:		
Білоцерківський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Іванківський, Кагарлицький, Києво-Святошинський, Макарівський, Миронівський, Обухівський, Поліський райони	52,42	
інші адміністративно-територіальні одиниці області	61,85	
Кіровоградська	83,43	
Львівська	65,44	
Луганська	94,71	
Миколаївська	94,71	
Одеська	78,95	
Полтавська:		
Великобагачанський, Гадяцький, Зіньківський, Лохвицький, Лубенський, Миргородський, Новосанжарський, Решетилівський, Хорольський, Шишацький райони	48,78	
інші адміністративно-територіальні одиниці області	54,37	
Рівненська:		
Володимирецький, Здолбунівський, Костопільський, Рівненський, Сарненський, Острозький райони	58,19	
інші адміністративно-територіальні одиниці області	67,59	
Сумська:		
Глухівський, Сумський, Роменський, Шосткинський райони	54,37	
інші адміністративно-територіальні одиниці області	61,91	
Тернопільська	87,98	
Харківська	67,64	
Херсонська	67,64	
Хмельницька:		
Деражнянський, Красилівський, Летичівський, Старокостянтинівський, Хмельницький, Полонський, Шепетівський райони	56,41	
інші адміністративно-територіальні одиниці області	85,74	
Черкаська	48,78	
Чернівецька	78,95	
Чернігівська:		
Городнянський, Корюківський, Ічнянський, Сосницький, Щорський, Талалаївський райони	67,64	
інші адміністративно-територіальні одиниці області	52,88	
м. Київ	67,39	
255.5.3. для потреб гідроенергетики  — 8,77 гривні за 10 тис. куб. метрів води, пропущеної через турбіни гідроелектростанцій;
255.5.4. для потреб водного транспорту з усіх річок, крім Дунаю:
для вантажного самохідного і несамохідного флоту, що експлуатується, — 0,1503 гривні за 1 тоннаж-добу експлуатації;
для пасажирського флоту, що експлуатується, — 0,0167 гривні за 1 місце-добу експлуатації;
255.5.5. для потреб рибництва:
46,03 гривні за 10 тис. куб. метрів поверхневої води;
55,34 гривні за 10 тис куб. метрів підземної води;
255.5.6. за воду, що входить виключно до складу напоїв:
42,82 гривні за 1 куб. метр поверхневої води;
49,94 гривні за 1 куб. метр підземної води;
255.5.7. за шахтну, кар’єрну та дренажну воду  — 9,92 гривні за 100 куб. метрів води”;
6) у пункті 255.11:
підпункт 255.11.2 викласти в такій редакції:
“255.11.2. Рентна плата обчислюється виходячи з фактичних обсягів використаної води (підземної, поверхневої) водних об’єктів, встановлених у дозволі на спеціальне водокористування, лімітів використання води, ставок рентної плати та коефіцієнтів”;
у підпунктах 255.11.3 та 255.11.4 слова “з урахуванням втрат води в їх системах водопостачання” виключити;
у підпункті 255.11.12 слова “з урахуванням обсягу втрат води в їх системах постачання” виключити.
86. Пункт 256.3 статті 256 викласти в такій редакції:
“256.3. Ставки рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів встановлюються у таких розмірах:
256.3.1. за заготівлю деревини основних лісових порід:
Найменування лісової породи	Розряд	Ставка за 1 щільний куб. метр деревини, гривень	
		ділової (без кори)	дров'яної (з корою)	
		великої	середньої	дрібної		
Перший пояс лісів	
Сосна	
 	1	216,67	138,57	53,28	5,49	
 	2	153,98	98,97	38,48	4,20	
 	3	124,27	80,05	30,87	3,36	
 	4	93,46	59,40	22,85	2,53	
 	5	61,58	39,57	15,23	1,70	
Модрина	
 	1	97,33	82,48	32,13	7,16	
 	2	70,11	59,40	22,85	5,49	
 	3	55,31	47,82	18,19	4,20	
 	4	41,24	35,50	13,54	2,96	
 	5	28,03	23,93	9,31	2,13	
Ялина, ялиця	
 	1	134,47	114,66	43,97	5,09	
 	2	99,81	84,98	32,99	3,36	
 	3	80,05	68,49	26,21	2,96	
 	4	60,24	51,16	19,46	2,13	
 	5	40,43	33,83	13,13	1,70	
Дуб (крім дуба коркового)	
 	1	568,47	273,16	90,95	9,31	
 	2	407,76	196,05	65,12	6,78	
 	3	326,55	156,05	52,45	5,49	
 	4	245,31	118,02	39,34	3,82	
 	5	160,73	78,03	26,21	2,96	
Ясен, клен (крім явора)	
 	1	213,18	182,08	90,95	9,31	
 	2	152,89	130,70	65,12	6,78	
 	3	122,45	104,06	52,45	5,49	
 	4	91,97	78,68	39,34	3,82	
 	5	60,29	52,04	26,21	2,96	
Бук	
 	1	409,83	263,63	87,99	8,02	
 	2	291,86	187,52	62,62	5,49	
 	3	234,73	150,38	50,35	4,66	
 	4	176,37	112,28	37,65	3,36	
 	5	118,02	75,19	24,97	2,13	
Береза, вільха чорна, граб звичайний, в'яз, липа	
 	1	31,73	27,30	20,29	7,16	
 	2	22,19	19,05	14,62	5,49	
 	3	17,76	15,86	12,04	4,20	
 	4	13,31	11,44	8,88	2,96	
 	5	8,88	7,62	5,69	2,13	
Осика, вільха сіра, тополя	
 	1	18,37	15,86	12,04	5,09	
 	2	13,31	11,44	8,25	3,36	
 	3	10,80	8,88	7,01	2,96	
 	4	8,25	7,01	5,09	2,13	
 	5	5,09	4,43	3,19	0,83	
Другий пояс лісів	
Сосна	
 	1	184,74	117,97	45,26	4,66	
 	2	130,85	84,15	32,56	3,36	
 	3	104,46	67,63	26,21	2,96	
 	4	79,16	50,35	19,46	2,13	
 	5	52,80	33,83	13,13	1,27	
Модрина	
 	1	83,34	71,78	27,48	6,78	
 	2	60,24	51,16	19,46	4,66	
 	3	47,82	40,43	15,64	3,82	
 	4	35,50	30,54	11,82	2,96	
 	5	23,93	20,64	8,02	1,70	
Ялина, ялиця	
 	1	118,76	101,48	38,91	4,20	
 	2	84,98	72,56	27,91	2,96	
 	3	67,63	57,73	22,42	2,53	
 	4	51,16	43,74	16,90	2,13	
 	5	33,83	28,89	10,98	1,27	
Дуб (крім дуба коркового)	
 	1	483,86	233,16	77,80	7,62	
 	2	346,84	166,58	55,41	5,49	
 	3	275,80	133,26	43,97	4,20	
 	4	206,40	98,97	33,45	3,36	
 	5	138,72	66,59	22,42	2,13	
Ясен, клен (крім явора)	
 	1	181,45	155,44	77,80	7,62	
 	2	130,07	111,02	55,41	5,49	
 	3	103,40	88,83	43,97	4,20	
 	4	77,42	65,98	33,45	3,36	
 	5	52,04	44,43	22,42	2,13	
Бук	
 	1	348,94	223,65	74,43	6,78	
 	2	248,70	158,96	53,28	4,66	
 	3	199,24	127,54	42,73	3,82	
 	4	149,70	95,15	32,13	2,96	
 	5	100,24	63,78	21,18	2,13	
Береза, вільха чорна, граб звичайний, в'яз, липа	
 	1	25,98	22,19	17,13	6,35	
 	2	19,05	16,47	12,04	4,66	
 	3	15,23	12,70	10,15	3,36	
 	4	11,44	10,15	7,01	2,96	
 	5	7,62	6,35	5,09	1,70	
Осика, вільха сіра, тополя	
 	1	15,86	13,94	10,15	4,20	
 	2	11,44	10,15	7,01	2,96	
 	3	8,88	8,25	6,35	2,53	
 	4	7,01	5,69	4,43	2,13	
 	5	4,43	4,43	3,19	1,27	
256.3.2. за заготівлю деревини неосновних лісових порід:
Найменування лісової породи	Розряд	Ставка за 1 щільний куб. метр деревини, гривень	
		ділової (без кори)	дров'яної (з корою)	
		великої	середньої	дрібної		
Перший пояс лісів	
Самшит	
 	1	999,91	854,58	427,19	9,31	
 	2	714,37	610,34	305,37	6,78	
 	3	571,63	488,52	244,04	5,49	
 	4	428,89	366,07	183,15	3,82	
 	5	285,51	244,27	122,22	2,96	
Бархат, горіх	
 	1	623,01	532,94	266,46	9,31	
 	2	445,41	380,66	190,33	6,78	
 	3	355,95	304,54	152,28	5,49	
 	4	267,09	228,41	114,61	3,82	
 	5	178,26	152,28	76,13	2,96	
Груша, кизил, явір	
 	1	499,95	427,62	213,61	9,31	
 	2	357,19	305,14	152,71	6,78	
 	3	285,51	244,27	122,22	5,49	
 	4	214,44	183,37	91,79	3,82	
 	5	142,77	122,45	61,33	2,96	
Абрикос, вишня, ялівець, обліпиха, слива (крім терну), черешня, шовковиця, яблуня	
 	1	373,68	319,13	159,47	9,31	
 	2	267,09	227,80	113,75	6,78	
 	3	213,18	182,08	90,95	5,49	
 	4	160,53	136,39	68,11	3,82	
 	5	106,59	91,36	45,69	2,96	
Каштан, дуб корковий	
 	1	311,52	266,46	133,26	9,31	
 	2	222,69	190,33	95,15	6,78	
 	3	178,26	152,28	76,13	5,49	
 	4	133,89	114,20	57,13	3,82	
 	5	88,83	76,13	38,48	2,96	
Барбарис, гледичія, кипарис, шипшина	
 	1	249,96	213,18	107,02	9,31	
 	2	178,26	152,28	76,13	6,78	
 	3	142,11	121,82	60,90	5,49	
 	4	106,59	91,36	45,69	3,82	
 	5	71,67	61,55	30,87	2,96	
Акація, бересклет, бірючина, глід, граб східний, тамарикс, калина, крушина, ліщина, горобина, бузок, скумпія, свидина, терен, черемха	
 	1	187,19	159,87	79,92	9,31	
 	2	133,89	114,20	57,13	6,78	
 	3	106,59	91,36	45,69	5,49	
 	4	80,61	68,51	34,69	3,82	
 	5	53,94	45,69	22,85	2,96	
Верба, чагарники (крім зазначених в інших позиціях)	
 	1	62,16	53,28	26,67	5,09	
 	2	44,43	38,08	19,05	3,36	
 	3	35,52	30,46	15,23	2,96	
 	4	26,67	22,85	11,44	2,13	
 	5	17,76	15,23	7,62	1,70	
Другий пояс лісів	
Самшит	
 	1	846,97	723,88	362,07	7,62	
 	2	604,62	517,08	258,44	5,49	
 	3	484,09	413,66	207,26	4,20	
 	4	362,88	310,25	155,22	3,36	
 	5	242,35	206,83	103,63	2,13	
Бархат, горіх	
 	1	530,39	453,63	226,71	7,62	
 	2	378,74	324,19	162,00	5,49	
 	3	303,25	258,87	129,43	4,20	
 	4	227,12	195,42	96,85	3,36	
 	5	151,62	130,07	64,72	2,13	
Груша, кизил, явір	
 	1	423,17	361,64	181,02	7,62	
 	2	302,64	258,21	129,43	5,49	
 	3	242,35	206,83	103,63	4,20	
 	4	181,45	155,44	77,80	3,36	
 	5	121,21	103,40	51,59	2,13	
Абрикос, вишня, ялівець, обліпиха, слива (крім терну), черешня, шовковиця, яблуня	
 	1	318,50	271,54	136,22	7,62	
 	2	227,12	194,13	96,85	5,49	
 	3	181,45	155,44	77,80	4,20	
 	4	136,39	116,71	58,37	3,36	
 	5	90,73	77,42	38,91	2,13	
Каштан, дуб корковий	
 	1	265,22	227,12	113,75	7,62	
 	2	189,70	162,43	81,21	5,49	
 	3	151,62	130,07	64,72	4,20	
 	4	113,60	97,08	48,63	3,36	
 	5	75,50	64,72	32,56	2,13	
Барбарис, гледичія, кипарис, шипшина	
 	1	211,91	180,82	90,50	7,62	
 	2	151,02	129,43	64,29	5,49	
 	3	121,21	103,40	51,59	4,20	
 	4	90,73	77,42	38,91	3,36	
 	5	60,29	52,04	25,83	2,13	
Акація, бересклет, бірючина, глід, граб східний, тамарикс, калина, крушина, ліщина, горобина, бузок, скумпія, свидина, терен, черемха	
 	1	159,24	135,76	68,11	7,62	
 	2	113,60	97,08	48,63	5,49	
 	3	90,73	77,42	38,91	4,20	
 	4	67,91	58,37	29,17	3,36	
 	5	45,69	38,68	19,46	2,13	
Верба, чагарники (крім зазначених в інших позиціях)	
 	1	52,65	45,03	22,42	4,20	
 	2	38,08	32,36	16,09	2,96	
 	3	30,46	25,98	13,13	2,53	
 	4	22,85	19,66	9,74	2,13	
 	5	15,23	12,70	6,78	1,27”.	
87. Пункт 256 1.3 статті 256 1 викласти в такій редакції:
“256 1.3. Ставки оподаткування:
0,21 долара США за транзитне транспортування 1000 куб. метрів природного газу за кожні 100 кілометрів відстані відповідних маршрутів його транспортування;
0,56 долара США за транспортування однієї тонни нафти магістральними нафтопроводами;
0,56 долара США за транспортування однієї тонни нафтопродуктів магістральними нафтопродуктопроводами;
2,40 долара США за транзитне транспортування однієї тонни аміаку за кожні 100 кілометрів відстані відповідних маршрутів його транспортування.
У разі зміни тарифів на транспортування до ставок рентної плати застосовується коригуючий коефіцієнт, який обчислюється у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, крім ставки рентної плати за транзитне транспортування природного газу, аміаку та за транспортування нафти магістральними нафтопроводами для споживачів України”.
88. У статті 257:
1) пункт 257.1 викласти в такій редакції:
“257.1. Базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу, а для рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобування нафти, конденсату, природного газу, у тому числі газу, розчиненого у нафті (нафтового (попутного) газу), етану, пропану, бутану, рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України та рентної плати за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами природного газу та аміаку територією України, дорівнює календарному місяцю”;
2) у пункті 257.3 слова “що дорівнює календарному кварталу” замінити словами “визначений цією статтею”;
3) пункт 257.4 виключити;
4) у пункті 257.5 слова “з урахуванням фактично сплачених авансових внесків” виключити.
89. У статті 267:
1) підпункт 267.2.1 пункту 267.2 викласти в такій редакції:
“267.2.1. Об’єктом оподаткування є легкові автомобілі, які використовувалися до 5 років та середньо ринкова вартість  яких становить понад 1 мільйон гривень. Така вартість визначається за методикою, затвердженою  Кабінетом Міністрів України, виходячи  від марки, моделі,  року випуску, типу двигуна, об’єму циліндрів двигуна, типу коробки переключення передач, пробігу легкового автомобіля, та розміщується на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику економічного розвитку”;
2) пункт 267.6 доповнити підпунктами 267.6.7 – 267.6.10 такого змісту:
“267.6.7. У разі спливу п'ятирічного строку використання легкового автомобіля протягом звітного року, податок сплачується за період  з 1 січня цього року до початку місяця, наступного за місяцем, в якому строк використання транспортного засобу досяг (досягне) 5 років.
268.6.8. У разі незаконного заволодіння третьою особою легкового автомобіля, який відповідно до підпункту 267.2.1 пункту 267.2 цієї статті є об'єктом оподаткування, транспортний податок за такий легковий автомобіль не сплачується з місяця, наступного за місяцем, в якому мав місце факт незаконного  заволодіння легкового автомобіля, якщо такий факт підтверджується відповідним документом про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, виданим уповноваженим державним органом. 
У разі повернення легкового автомобіля його власнику (законному володільцю) податок за такий легковий автомобіль сплачується з місяця, в якому легковий автомобіль було повернено відповідно до постанови слідчого, прокурора, чи рішення суду. Платник податку зобов’язаний надати контролюючому органу копію такої постанови (рішення) протягом 10 днів з моменту отримання.
268.6.9. У разі незаконного заволодіння третьою особою легкового автомобіля, який відповідно до підпункту 267.2.1 пункту 267.2  цієї статті є об'єктом оподаткування, уточнююча декларація юридичною особою - платником подається протягом 30 календарних днів з дня  внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У разі повернення легкового автомобіля його власнику уточнююча декларація юридичною особою - платником подається протягом 30 календарних днів з дня  складення постанови слідчого, прокурора чи винесення ухвали суду. 
268.6.10 Фізичні особи-платники податку мають право звернутися з письмовою заявою до контролюючого органу за місцем своєї реєстрації для проведення звірки даних щодо:
а) об’єктів оподаткування, що перебувають у власності платника податку;
б) розміру ставки податку;
в) нарахованої суми податку.
У разі виявлення розбіжностей між даними контролюючих органів та даними, підтвердженими платником податку на підставі оригіналів відповідних документів (зокрема документів, які підтверджують право власності на об'єкт оподаткування, перехід права власності на об'єкт оподаткування, документів, що впливають на середньоринкову вартість легкового автомобіля), контролюючий орган за місцем реєстрації платника податку проводить перерахунок суми податку і надсилає (вручає) йому нове податкове повідомлення-рішення. Попереднє податкове повідомлення-рішення вважається скасованим (відкликаним).
Фізичні особи - нерезиденти у порядку, визначеному цим пунктом, звертаються за проведенням звірки даних до контролюючих органів за місцем реєстрації об’єктів оподаткування”.
90. У статті 291:
1) у пункті 291.4:
у підпункті 2:
в абзаці третьому слово і цифри "1500000 гривень" замінити словами і цифрами "1200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року";
в абзаці четвертому слова "ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння" замінити словами і цифрами "верхнього одягу з хутра та натуральної шкіри, діяльність у сфері готельного господарства і за класифікацією готелів та аналогічних засобів розміщування відповідають категорії "3 зірки", "4 зірки" та "5 зірок";
у підпункті 3 слово і цифри "20000000 гривень" замінити словами і цифрами "4000 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року";
підпункт 4  доповнити словами і цифрами ", у яких протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 80000 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, та площа сільськогосподарських угідь, що використовуються, складає до 3000 га”;
2) у  пункті 291.5:
 у  підпункті 291.5.1:
підпункт 4  викласти в такій редакції: 
“4) видобуток, виробництво, реалізацію дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння, у тому числі органогенного утворення, а також  виробництво, постачання, продаж (реалізацію) ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння”;
доповнити підпунктом 11 такого змісту:
“11) зовнішньоекономічну діяльність”;
доповнити  підпунктами 291.5.9  та  291.5.10 такого змісту:
“291.5.9. суб’єкти господарювання, які здійснюють діяльність у сфері ресторанного господарства і в межах однієї організаційно-структурної одиниці ресторанного господарства в розрізі типів закладу (ресторан, бар, кафе, їдальня, буфет, фабрика-кухня тощо) використовують інших суб’єктів  господарювання, незалежно від обраної цими суб’єктами   системи оподаткування.
       291.5.10.  фізичні особи-підприємці другої-третьої груп, які здійснюють господарські операції з юридичними особами та одночасно перебувають з такими юридичними особами у  трудових чи цивільно-правових відносинах в рамках проваджуваних видів підприємницької діяльності”;
3) підпункт 28 пункту 291.7 виключити.
91. У статті 293:
1) пункт 293.3 викласти в такій редакції:
"293.3. Відсоткова ставка єдиного податку для платників третьої групи встановлюється у розмірі:
1) 5 відсотків доходу - у разі сплати податку на додану вартість згідно з цим Кодексом;
2) 10 відсотків доходу - у разі включення податку на додану вартість до складу єдиного податку";
2) у пункті 293.4:
у абзаці першому цифру "15" замінити цифрою "10";
доповнити підпунктом 6 такого змісту:
“6) до доходу, отриманого від здійснення діяльності з порушенням умов, встановлених підпунктом 291.5.9 пункту 291.5 статті 291 цього Кодексу”;
3) в абзаці другому підпункту 1, абзаці другому підпункту 2 та підпункті 3 пункту 293.8 цифру "15" замінити цифрою "10";
4) у пункті 293.9:
у підпункті 293.9.1 слова “ріллі, сіножатей і пасовищ, що перебувають у власності сільськогосподарських товаровиробників, які спеціалізуються на виробництві (вирощуванні) та переробці продукції рослинництва на закритому ґрунті, або надані їм у користування, у тому числі на умовах оренди” замінити словами “сільськогосподарських угідь, що перебувають в умовах закритого ґрунту”;
 підпункт 293.9.6 викласти в такій редакції:
 “293.9.6. для сільськогосподарських угідь, що перебувають в умовах закритого ґрунту - 3.
 Перелік гірських зон та поліських територій визначається Кабінетом Міністрів України”;
5) доповнити пунктом 293.10 такого змісту:
“293.10. Ставка єдиного податку для платників другої-третьої групи встановлюється на рівні 30% до доходу отриманого від здійснення видів діяльності при порушенні умов підпункту 291.5.10. пункту 291.5. статті 291 цього Кодексу”. 
92. У статті 296:
1) у підпункті 296.1.2 пункту 296.1:
у першому реченні слова “та реалізує державну податкову і митну політику” замінити словами “державної фінансової політики”;
друге речення після слів “Книги обліку доходів” доповнити словами “та витрат”;
2) в абзаці другому пункту 296.2 слова “другої, третьої або п’ятої групи” замінити словами “другої або третьої групи”.
93. Підпункт 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 доповнити підпунктом 10 такого змісту:
“10) у разі здійснення платниками другої або третьої групи операцій, визначених підпунктом 291.5.9 пунктом 291.5 статті 291 цього Кодексу в межах однієї організаційно-структурної одиниці ресторанного господарства, - з першого числа місяця, наступного за звітним (податковим) кварталом, у якому здійснювалася така діяльність”.
94. Статтю 342 доповнити новим пунктом 342.9 такого змісту:
“342.9. Гранична чисельність державних службовців та працівників контролюючих органів встановлюється законом”.
95. Розділ XVIII 2 Податкова міліція викласти в такій редакції:
“Розділ XVIII 2 Служба фінансових розслідувань
Стаття 348.  Служба фінансових розслідувань 
348.1 Організація і діяльність Служби фінансових розслідувань встановлюється законом”.
96. Абзац сьомий пункту 1 розділу XІX “Прикінцеві положення” (щодо податкової соціальної пільги) виключити. 
97. У розділі XX “Перехідні положення”:
1)  пункт 3  підрозділу 1 виключити;
2) у підрозділі 2:
пункти 15, 151 та 152 виключити;
у абзаці четвертому пункті 33 слова та цифри “31 січня 2014 року” замінити словами та цифрами  “31 грудня 2014 року”;
у пункті 34:
підпункт 1 виключити;
після пункту 34 доповнити новим пунктом 341 такого змісту:
“341. Тимчасово, з першого числа місяця наступного за місяцем набрання чинності Законом України “Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо податкової лібералізації” до 1 січня 2017 року сума ∑Ліміт визначена відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу, розраховується виходячи із розміру 1/12 сум податку на додану вартість, що нараховані за оподатковуваними операціями за останні 12 звітних (податкових) місяців, що передують місяцю набрання чинності Законом України “Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо податкової лібералізації”, крім платників, які зареєстровані платниками податку на додані вартість після набрання чинності Законом України “Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо податкової лібералізації”. 
Тимчасово, з першого числа місяця наступного за місяцем набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо податкової лібералізації" до 1 січня 2017 року для осіб, які перейшли на загальну систему оподаткування із спрощеної системи оподаткування і зареєстровані платниками податку на додану вартість сума ∑Ліміт визначена відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу, розраховується виходячи із розміру 1/60 суми доходу, розрахованого відповідно до статті 292 за попередній звітний податковий рік/4 квартали, що передують місяцю набрання чинності Законом України “Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо податкової лібералізації”.
У терміни, передбачені абзацом сьомим цього пункту, зареєстрованим платникам податку значення суми податку, на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 2001.3  статті 2001  цього Кодексу, додатково збільшується/зменьшується контролюючим органом:
 на суму збільшення/зменьшення від’ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та/або на суму збільшення/зменьшення непогашеного від’ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, яке задекларовано платником податку в уточнюючих деклараціях (розрахунках) з податку на додану вартість, поданих контролюючому органу за звітні (податкові) періоди, що передували 1 липня .2015 року, незалежно від способу виправлення помилок;
 на суму зменшення/збільшення суми податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету, задекларовану платником податку в уточнюючих деклараціях (розрахунках) з податку на додану вартість, поданих контролюючому органу за звітні (податкові) періоди, що передували 1 липня .2015 року, незалежно від способу виправлення помилок.
Контролюючий орган протягом 30 календарних днів з дати отримання відповідних уточнюючих декларацій (розрахунків) з податку на додану вартість, зобов’язаний провести документальну позапланову виїзну/невиїзну перевірку таких уточнюючих декларацій (розрахунків) з податку на додану вартість.
Передбачене у абзацах четвертому – п’ятому цього пункту збільшення/зменшення значення суми податку, на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу, відбувається на другий робочий день після закінчення перевірки уточнюючих декларацій (розрахунків) та в частині підтверджених такою перевіркою показників.
Правила, передбачені у абзацах третьому – восьмому цього пункту застосуванню також до уточнюючих декларацій (розрахунків) з податку на додану вартість за звітні (податкові) періоди, що передували 1 липня 2015 року, поданих до контролюючого органу до дати набуття чинності Законом України “Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо податкової лібералізації” за умови, що такі уточнюючі декларації (розрахунки) не були враховані у визначенні суми податку, на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу. При цьому строк для проведення перевірки, передбачений у абзаці сьомому цього пункту, для таких уточнюючих декларацій (розрахунків) обчислюється із дати набуття чинності Законом України “Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо податкової лібералізації”;
пункт 37 доповнити новим абзацом такого змісту:
“Бюджетне відшкодування сум податку на додану вартість, задекларованих до відшкодування до 1 липня 2015 року здійснюється у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу у редакції, що діяла станом на 1 липня 2015 року”.
3) у підрозділі 4:
пункт 9 викласти в такій редакції:
“9. Починаючи з 1 січня 2016 року суми переплат з податку на прибуток можуть бути використані платниками податків в рахунок зменшення грошових зобов’язань з податку на прибуток, в тому числі в рахунок сплати авансового внеску, розрахованого згідно з пункту 57.1 статті 57 цього Кодексу, та/або податків, зборів, в порядку визначеному Податковим кодексом України. Для цілей цього пункту під переплатами з податку на прибуток розуміється сума перевищення фактично сплачених (що підтверджуються платіжними документами) протягом звітного (податкового) періоду платежів з податку на прибуток (включаючи всі види авансових внесків) над сумою нарахованого податку (що підтверджується декларацією з податку на прибуток за відповідний податковий (звітний) період) за будь-який період до 1 січня 2016 року. Суми грошових зобов’язань, сплачених за податковим повідомленням-рішенням не враховується для цілей визначення суми переплати з податку на прибуток підприємств, за виключенням сум грошових зобов’язань, сплачених за податковим повідомленням-рішенням, яке було скасоване в адміністративному або судовому порядку”;
доповнити  пунктом 38 такого змісту:
“38. Платники податку за власним вибором мають право розрахувати податкові зобов’язання з податку на прибуток за 2015 рік або за правилами, встановленими розділом ІІІ цього Кодексу у редакції, що діяла протягом 2015 року, або за правилами, встановленими розділом ІІІ цього Кодексу у редакції, чинної з 1 січня 2016 року”;
4) у підрозділі 5:
абзац дев’ятий  пункту 1 замінити двома абзацами такого змісту:
“73,02 гривні за 1 літр 100-відсоткового спирту - з 1 січня до 31 грудня 2017 року;
83,98 гривні за 1 літр 100-відсоткового спирту - з 1 січня до 31 грудня 2018 року”;
доповнити пунктами 9 – 11 такого змісту:
“9. Протягом 20 календарних днів, починаючи з 1 липня 2016 року, платник податку зобов’язаний подати контролюючому органу  акт проведення інвентаризації обсягів залишку пального, станом на початок дня  1 липня 2016 року із зазначенням адрес об'єктів, на яких зберігаються відповідні обсяги залишків пального, перелік резервуарів, в яких зберігаються обсяги залишку пального з їх технічними параметрами (фізична місткість, що відповідає технічним паспортам), правовстановлюючі документи на відповідні об’єкти та документи, що засвідчують правові підстави експлуатації таких об’єктів. Зазначені у такому акті інвентаризації обсяги залишку пального контролюючий орган враховує у формулі, визначеній пунктом 232.3 статті 232 цього Кодексу, як обсяг, на який платник податку має право зареєструвати акцизні накладні та/або розрахунки коригування в системі електронного адміністрування реалізації пального. 
Дані акту проведення інвентаризації обсягів залишку пального можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку протягом шести календарних місяців із дати його надання.
10. Платникам акцизного податку, які є виробниками пального, якими були задекларовані до сплати до бюджету та погашені зобов’язання з акцизного податку по реалізації пального у 12  місячному періоді починаючи з  1 вересня 2015 року, контролюючий орган відкриває на обліковій картці овердрафт в сумі рівній середньомісячному розміру сум податку, які за останні відповідних 12 звітних (податкових) місяців (вересень 2015 року – серпень 2016 року) були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені. 
За рахунок сум такого овердрафту платник податку має право зареєструвати заявку на поповнення обсягу залишку обсягів пального в системі електронного адміністрування реалізації пального без наявності на обліковій картці сум коштів сплаченого акцизного податку.
Такий овердрафт щокварталу (протягом першого числа відповідного кварталу) підлягає автоматичному перерахунку з урахуванням показника середньомісячного розміру сум податку, які за останні 12 звітних (податкових) місяців/4 квартали станом на дату такого перерахунку були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені. Такий перерахунок здійснюється шляхом віднімання суми попереднього розрахунку та додавання суми згідно з поточним перерахунком.
11. Норми статті 1202 цього Кодексу не застосовуються при порушенні термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, складених у період з 1 липня 2016 року до 1 вересня 2016 року.
Період з 1 липня 2016 року до 1 вересня 2016 року є перехідним періодом, протягом якого реєстрація акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється без обмеження обсягів, обчислених за формулою, визначеною пунктом 232.3 статті 232 цього Кодексу.
З 1 вересня 2016 року реєстрація акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється з урахуванням усіх вимог, встановлених цим Кодексом”;
5) підрозділ 8 доповнити пунктом 5 такого змісту:
“5. Встановити відсоткову ставку єдиного податку для платників третьої групи у розмірі:
з 1 січня 2016 року по 31 грудня 2016 року:
1) 3 відсотки доходу – у разі сплати податку на додану вартість згідно з цим Кодексом;
2) 6 відсотків доходу – у разі включення податку на додану вартість до складу єдиного податку.
з 1 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року:
1) 4 відсотки доходу – у разі сплати податку на додану вартість згідно з цим Кодексом;
2)  8 відсотків доходу – у разі включення податку на додану вартість до складу єдиного податку;
З 1 січня 2018 року відсоткова ставка єдиного податку для платників третьої групи встановлюється у розмірі, визначеному пунктом 293.3 статті 293 цього Кодексу”;
6) у підрозділі 10:
пункт 161  виключити;
у пункті 33 цифри “2015” замінити цифрами “2016”;
доповнити  пунктом 37 - 41 такого змісту:
“37. Тимчасово на період тимчасової окупації окремих територій України, визначений законодавством, податок на майно, відмінне від земельної ділянки, не сплачується  з об’єктів нерухомості, визначених у статті 266 цього Кодексу, які розташовані на такій окупованій території.
Сплата цього податку поновлюється з року, наступного за роком припинення обставин, зазначених у цьому пункті.
38. У разі, коли за результатами перевірки відповідності умов контрольованих операцій, здійснених протягом 2013 та 2014 звітних періодів (з 1 січня 2013 року по 31 грудня 2014 року), з пов'язаними особами-резидентами принципу “витягнутої руки” контролюючим органом встановлено відхилення від умов, що відповідають принципу “витягнутої руки”, та проведено донарахування податкових зобов'язань або коригування від'ємного значення об'єкта оподаткування або інших показників податкової звітності, або якщо платник податків провів самостійне коригування згідно з підпунктом 39.5.4 пункту 39.5 статті 39 цього Кодексу, інша сторона контрольованої операції - пов'язана особа має право на коригування своїх податкових зобов'язань виходячи з умов, що відповідають принципу "витягнутої руки", визначених такою перевіркою або самостійно таким платником податку. Таке коригування для цілей цього Кодексу визначається пропорційним коригуванням.
У разі коли внаслідок самостійних коригувань, проведених платником податків у порядку, передбаченому підпунктом 39.5.4 пункту 39.5 статті 39 цього Кодексу, або у результаті перевірки, проведеної контролюючим органом, такому платнику податків було донараховано податкові зобов'язання, право на проведення пропорційного коригування виникає в іншої сторони контрольованої операції лише після сплати таких податкових зобов'язань платником податків.
Під час проведення пропорційного коригування первинні документи та регістри бухгалтерського обліку не коригуються.
Пропорційне коригування проводиться платником податків на підставі повідомлення про можливість проведення пропорційного коригування, отриманого від центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, та в інших випадках, визначених цією статтею.
Повідомлення про можливість проведення пропорційного коригування надсилається платнику податків протягом 30 календарних днів з дати виникнення права на проведення пропорційного коригування в електронній формі засобами електронного зв'язку або рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручається йому чи його уповноваженому представнику під розписку.
У разі наявності у платника податків інформації про виконання іншою стороною контрольованої операції рішення про донарахування податкових зобов'язань або коригування від'ємного значення об'єкта оподаткування, інших показників податкової звітності, або якщо така сторона провела самостійне коригування згідно з підпунктом 39.5.4 пункту 39.5 статті 39 цього Кодексу, такий платник податків має право звернутися до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, із заявою про надсилання повідомлення про проведення пропорційного коригування із зазначенням підстав для його проведення.
Якщо право платника податків на проведення пропорційних коригувань виникло в результаті виконання іншою стороною контрольованої операції рішення про донарахування податкових зобов'язань, до заяви додаються копії документів, які підтверджують виконання таких рішень або сплату суми заниження податкового зобов'язання (недоплати), розрахованої в результаті проведення платником податків самостійного коригування.
Форма та порядок подання такої заяви встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, розглядає заяву платника податків протягом 15 робочих днів з дня її отримання та за результатами розгляду приймає одне з таких рішень:
надіслати повідомлення про можливість проведення пропорційного коригування;
відмовити у проведенні пропорційного коригування у разі недотримання порядку подання заяви або відсутності необхідних документів;
повідомити про відмову у проведенні пропорційного коригування у зв'язку з оскарженням рішення про донарахування податкових зобов'язань.
Якщо протягом 20 робочих днів, що настають за днем отримання заяви платника податків, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, не було надіслано повідомлення про можливість пропорційного коригування або обґрунтовану відмову у його проведенні, заява такого платника податку вважається задоволеною і він має право на проведення відповідного пропорційного коригування.
Якщо контролюючим органом встановлено, що таке пропорційне коригування є необґрунтованим та призвело до заниження податкових зобов'язань або завищення бюджетного відшкодування податку на додану вартість, від'ємного значення об'єкта оподаткування, платника податків може бути притягнено до відповідальності в порядку, передбаченому статтею 123 цього Кодексу.
У разі коли пропорційне коригування проведено відповідно до рішення про донарахування податкових зобов'язань, що в подальшому було скасовано, проводиться зворотне коригування.
Зворотне коригування проводиться на підставі повідомлення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, протягом 20 робочих днів з дати отримання такого повідомлення. До повідомлення додаються розрахунок зворотного коригування та копія відповідного судового рішення про скасування рішення про нарахування податкових зобов'язань.
Повернення надміру сплачених сум податків за скасованим рішенням проводиться виключно після того, як проведено зворотне коригування та сплачено відповідні податки сторонами контрольованої операції.
Штрафні санкції під час проведення зворотного коригування не нараховуються.
Форми повідомлення про пропорційне коригування та зворотне коригування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.
39. Першим звітним періодом, щодо якого має бути поданий звіт у розрізі згідно пункту 39.4 цього Кодексу визнається 2016 звітний податковий рік.
40. До набрання чинності закону України  щодо Служби фінансових розслідувань  у складі контролюючих органів діють підрозділи податкової міліції.
41. До 1 січня 2019 року діє мораторій на внесення змін до наступних елементів податків та зборів: платники податку; об'єкт оподаткування; база оподаткування; ставка податку, крім ставок оподаткування, визначених в абсолютних значеннях за виключенням  ставок акцизного податку на спирт етиловий та інші спиртові дистиляти, алкогольні напої, пиво, тютюнові вироби, тютюн та промислові замінники тютюну, розміру мінімального акцизного податкового зобов’язання із сплати акцизного податку з тютюнових виробів, а також ставок акцизного податку на пальне”.
II. Прикінцеві положення
1. Цей Закон набирає чинності з 1 січня 2016 року, крім:
пункту 76 розділу I законопроекту (щодо доповнення Кодексу статтями 231 та 232) стосовно запровадження складання акцизних накладних при реалізації пального та Єдиного реєстру акцизних накладних та запровадження системи електронного адміністрування реалізації пального, який набирає чинності з 1 липня 2016 року;
підпункт 9 пункту 3 (щодо доповнення пункту 14.1 статті 14 підпунктом 14.1.1581), пунктів 5 (щодо змін до пункту 19.1 статті 19), 14 (щодо змін до підпункту 48.5.1 пункту 48.5 статті 48), 26 (щодо змін до підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72) та пункту 33 (щодо змін до підпункту 83.1.3 пункту 83.1 статті 83)  розділу I законопроекту стосовно податкових консультантів, які вступають в силу  з дня набрання чинності закону щодо податкового консультування та діяльності податкових консультантів;
абзацу десятого пункту 7 (щодо підпункту 192.1.7 пункту 192.1 статті 192), пункту 95 (щодо нової редакції розділу XVIII  “Служба фінансових розслідувань”) розділу I, який вступає в силу  з дня набрання чинності закону щодо Служби фінансових розслідувань. 
2. Внести до Закону України “Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування” (Відомості Верховної Ради України, 2011 р., №2-3, ст. 11) такі зміни:
1) пункт 4 частини першої статті 1 виключити;
2) частину третю статті 5 викласти в такій редакції:
“3. Платникам єдиного внеску, зазначеним у пунктах 1, 4, 5 та 8 частини першої статті 4 цього Закону, на яких не поширюється дія Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців", у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, за погодженням з Пенсійним фондом безоплатно надсилається повідомлення про взяття їх на облік”;
3) у статті 7:
у частині першій:
пункт 2 виключити;
пункт 3 викласти в такій редакції:
“3) для платників, зазначених у пунктах 4 та 5 частини першої статті 4 цього Закону, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску”;
частини третю та шосту виключити;
у другому реченні частини сьомої слова “та не утримується” виключити;
4) у статті 8:
частину п’яту викласти в такій редакції:
“5. Єдиний внесок для платників, зазначених у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, встановлюється у розмірі 20 відсотків до визначеної частинами першою та другою статті 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску.
У разі якщо база нарахування єдиного внеску (крім винагороди за цивільно-правовими договорами) не перевищує розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який нараховується заробітна плата (грошове забезпечення, дохід), сума єдиного внеску розраховується як добуток розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який нараховується заробітна плата (грошове забезпечення, дохід), та розміру єдиного внеску”;
частини шосту – десяту виключити;
частину одинадцяту викласти в такій редакції:
“11. Єдиний внесок для платників, зазначених у пунктах 4 та 5 частини першої статті 4 цього Закону, встановлюється у розмірі 20 відсотків визначеної пунктом 3 частини першої статті 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску. 
У разі якщо база нарахування єдиного внеску не перевищує розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід, сума єдиного внеску розраховується як добуток розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід (прибуток), та розміру єдиного внеску”;
частину дванадцяту виключити;
5) частину дев'яту статті 9 виключити;
6) у статті 10:
абзац другий частини першої викласти в такій редакції:
“особи, зазначені у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які є пенсіонерами за віком або інвалідами та отримують відповідно до закону пенсію або соціальну допомогу, - на загальнообов'язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням, від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, та пенсійне страхування”;
у частині шостій:
абзац перший викласти в такій редакції:
“6. Єдиний внесок для осіб, зазначених в абзаці першому частини першої цієї статті, встановлюється у розмірі, визначеному частиною п’ятою статті 8 цього Закону”;
в абзаці третьому цифри та слово “34,3 відсотка” замінити цифрами та словом “18,0 відсотків”, цифри “0,5” замінити цифрами “0,26”, цифри “1,7” замінити цифрами “0,89” та цифри “1,61” замінити цифрами “0,85”;
в абзаці п’ятому цифри “34,8” замінити цифрами “18,26”;
в абзаці шостому цифри “36,5” замінити цифрами “19,15”;
в абзаці сьомому цифри “36,41” замінити цифрами “19,11”;
в абзаці восьмому цифри та слово “38,11 відсотка” замінити цифрами та словом “20 відсотків”;
в абзаці дев'ятому слова “обраної ставки” замінити словами “обраного розміру”;
7) в абзаці першому частини другої статті 20 слова “і з якої сплачено” виключити;
8) у розділі VIII “Прикінцеві та перехідні положення”:
останній абзац пункту 95 виключити;
доповнити розділ пунктом 96 такого змісту:
“96. З першого числа місяця, наступного за місяцем набрання чинності цим пунктом, до запровадження накопичувальної системи загальнообов’язкового державного пенсійного страхування та сплати внесків до Накопичувального пенсійного фонду сплата єдиного внеску, нарахованого на суму заробітної плати (грошового забезпечення, доходу), яка перевищує сімнадцять розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, здійснюється на окремий персоніфікований накопичувальний рахунок органів Пенсійного фонду, відкритий застрахованій особі у державному банку, вклади фізичних осіб якого гарантуються державою.
Порядок сплати єдиного внеску на окремі персоніфіковані накопичувальні рахунки, їх відкриття та функціонування затверджується Кабінетом Міністрів України спільно з Національним банком України”.
3. Кабінету Міністрів України забезпечити:
у шести місячний строк  з дня набрання чинності цим Законом:     
розробку, тестування та введення в експлуатацію програмного забезпечення, необхідного для функціонування Єдиного реєстру акцизних накладних та запровадження системи електронного адміністрування реалізації пального;
розробку та затвердження Технічного завдання на розробку програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків відповідно до положень цього Закону, яка повинна проводитись із обов’язковим залученням незалежного аудитора, який перевіряє відповідність положень Технічного завдання положенням цього Закону та іншим положенням податкового законодавства, позитивний висновок якого є підставою для затвердження Технічного завдання;
у трьох місячний строк  з дня затвердження Технічного завдання:   
розробку програмного забезпечення Електронного кабінету платника податків, яка повинна відбуватися із обов’язковим залученням незалежного аудитора, який перевіряє відповідність програмного забезпечення Технічному завданню та гарантує високу якість розробленого програмного забезпечення, позитивний висновок якого є підставою для прийняття програмного забезпечення від розробників.
4. Кабінету Міністрів України у  трьох місячний строк  з дня набрання чинності цим Законом:
прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону;
привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом;
забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.
Голова Верховної Ради
                 України